Iranilla on jo käytännössä sotilaallinen yliote Yhdysvalloista ja sen liittolaisista Lähi-idässä, väittää arvostettu brittiläinen tutkimuslaitos International Institute for Strategic Studies (IISS) katsauksessaan.

Asejärjestelmien laadulla ja määrällä mitattuna Yhdysvallat on ylivoimainen. Kun mittatikuksi nostetaan todellinen suorituskyky, Iran on niskan päällä, IISS päättelee. Iranin vahvuus perustuu IISS:n mukaan pitkäjänteiseen strategiaan luoda, varustaa ja hyödyntää sille uskollisia sijaisarmeijoita sen sijaan, että se itse osallistuisi sotiin suoraan valtiona.

Iranin sijaisarmeijoissa Syyriassa, Irakissa, Libanonissa, Jemenissä ja nykyään myös palestiinalaisalueilla sotii kaikkiaan noin 200 000 taistelijaa.

Niihin kuuluvat Irakin šiialaisten asejoukkojen liitto Hashd al-Shaabi, Libanonin šiiamuslimien Hizbollah, Jemenin Ansarullah, monet Syyrian hallitusta kannattavat asejoukot sekä palestiinalaisalueilla islamilainen Jihad ja nykyään osin myös Hamas.

Joukkojen ohjailusta vastaavat Iranin vallankumouskaartin sotahankkeita ulkomailla toteuttavat Quds-joukot ja niiden vaikutusvaltainen komentaja Qassem Suleimani.

Millään muulla alueen valtiolla tai suurvallalla ei ole kykyä luoda vastaavaa verkostoa.

Iranin asema on vahvistunut, vaikka Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on pitänyt sen heikentämistä yhtenä päätavoitteistaan koko virkakautensa ajan.

Trump veti Yhdysvallat toukokuussa 2018 yksipuolisesti pois ydinsopimuksesta, jonka suurvallat ja YK olivat tehneet Iranin kanssa kolme vuotta aiemmin. Lähes koko kansainvälinen yhteisö piti sopimusta parhaana tapana jarruttaa Irania kehittämästä ydinasetta. Samalla Trumpin hallinto palautti voimaan ja kiristi pakotteita, joiden purku oli Iranin palkkio ydinohjelman rajoittamisesta.

Ydinsopimuksen ylläpito näyttää Iranin silmissä nyt menettäneen merkityksensä, IISS katsoo. EU, Kiina ja Venäjä eivät näytä kykenevän korvaamaan sille amerikkalaispakotteiden haittoja. Siksi Iranille on nyt tärkeämpää lujittaa sijaisarmeijoitaan, joiden ylläpito maksaa sille miljardeja euroa.

Trumpin hallinto ei ole kyennyt estämään Irania toteuttamasta strategiaansa.

Päinvastoin Trump on tempoilevilla pikaratkaisuillaan usein edistänyt Iranin tavoitteita, viimeksi lokakuussa ilmoittaessaan vetävänsä amerikkalaisjoukot Syyrian pohjoisosista.

Ilman Yhdysvaltain tukea jääneet kurdijoukot joutuivat ahdingossaan kutsumaan Syyrian hallituksen avukseen torjumaan Turkin aloittamaa hyökkäystä. Näin Syyrian armeijaa vahvistavalle Iranille ja sen sijaisarmeijoille aukesi pääsy amerikkalaisjoukkojen jättämille alueille.

Yhdysvaltain ja sen vanavedessä myös EU:n vaikutusvalta näyttää romahtaneen Lähi-idän hallitusten silmissä, IISS arvioi. Syynä ovat kyvyttömyys tai haluttomuus tulla avuksi tarvittaessa, petetyt lupaukset ja päämäärätön ulkopolitiikka.

Trump on perustellut toimiaan vaalilupauksellaan kotiuttaa amerikkalaissotilaat ”loputtomista sodista”, mutta sotilaita on yhä sekä Lähi-idässä että muualla maailmassa enemmän kuin Trumpin kauden alussa. Joukkoja on usein siirrelty päämäärättömästi paikasta toiseen. Iranin tavoitteita palvelee sekin, että presidentti Donald Trumpin mielenkiinto keskittyy yhä enemmän häneen itseensä eli virkarikossyytösten torjuntaan ja uuteen presidentinvaalikampanjaan.

Ohjukset yltävät hetkessä keskeisiin Israelin kaupunkeihin.

Iranin presidentti Hassan Ruhani ilmoitti 5. marraskuuta maansa käynnistävän uraanin rikastamisen uudelleen Fordon ydinlaitoksessa.

Samaan aikaan Iranin ydinenergiajärjestöä johtava Ali Akbar Salehi kertoi iranilaistiedemiesten kehittävän maan ydinlaitoksiin uuden sukupolven IR-9-sentrifugia, jonka teho on 50 kertaa suurempi kuin Fordossa käytettävien vanhimpien IR-1-laitteiden.

Nopeasti pyöriviä sentrifugeja tarvitaan rikastamaan uraani ydinaseessa tarvittaviin pitoisuuksiin.

Lähi-idän ainoan ydinasevaltion Israelin pääministeri Benjamin Netanjahu vastasi toistamalla usein esittämänsä uhkauksen, ettei Israel koskaan salli Iranille ydinaseita.

Israel on aika ajoin iskenyt ilmasta iranilaiskohteisiin Syyriassa. Netanjahun hallitus on myös harkinnut vakavasti suoraa hyökkäystä Iranin ydinaseohjelman avaimiksi epäilemiinsä kohteisiin.

Ilmaiskut suoria tai epäsuoria iranilaiskohteita vastaan muuttuvat koko ajan riskialttiimmiksi.

Israelilla on toki yhä ydinpelotteensa, mutta Iran on nopeasti kehittänyt ohjuksiaan. Iranilaisjoukot ja niiden ohjailemat sijaisarmeijat ovat hivuttautuneet Israelin pohjoisrajalle kahdesta suunnasta: Libanonissa Hizbollahin mukana ja Syyrian armeijan tukena Golanin kukkuloilla.

Niillä on nykyään runsaasti iranilaisvalmisteista karkeaa, mutta riittävän tehokasta ohjuskalustoa. Siten Iran voi halutessaan vastata Israelin ilmaiskuun ampumalla ohjuksensa alueilta, josta ne yltävät hetkessä kaikkiin keskeisiin israelilaisiin kaupunkeihin.

Vaikka Israelilla on erittäin tehokas ohjuspuolustusjärjestelmä, lähietäisyydeltä tehtävän laajan iskun torjunta on vaikeaa.

”Iranin Quds-joukot ovat Golanilla, eikä tämä ole pelottelua vaan totta. Kaikki merkit viittaavat siihen, että vuodesta 2020 voi muodostua Israelin turvallisuuden näkökulmasta hyvin epäsuotuisa”, Israelin armeijan operaatiopäällikkö, kenraalimajuri Aharon Haliva toteaa The Jerusalem Post -lehdessä.