DNB har i likhet med Oljefondet møtt massive protester for å ha åpnet lommeboka for å finansiere den omstridte rørledningen Dakota access pipeline, i Nord-Dakota i USA.

Rørledningen omtales også som «Black Snake».

I skrivende stund har nesten 4.000 personer skrevet under på et opprop på nettet hvor de protesterer mot DNBs finansiering av den omstridte rørledningen.

LES OGSÅ: Tror det enorme presset kan stoppe omstridt oljerør

Konserndirektør Harald Serck-Hanssen i DnB sier at banken oppfordrer kundene sine til dialog med berørte urfolk for å finne løsninger på konflikten. Foto: Varfjell, Fredrik / NTB scanpix

Ledingen er kostnadsberegnet til 30 milliarder norske kroner. DNB har lånt ut snaut hver tiende krone som trengs for å bygge den.

– Vil vurdere utlånene

I en pressemelding søndag ettermiddag sier DNB at banken nå vil undersøke om utlånene møter DNBs krav til miljømessige og sosiale forhold.

– Vi vil sikre at vi kan stå inne for vår del av prosjektfinansieringen. Hvis våre initiativ ikke gir tilfredsstillende svar og resultater, vil DNB vurdere sin videre deltakelse i prosjektet, sier konserndirektør Harald Serck-Hanssen.

I meldingen skriver han at banken i dialog med kundene sine skal understreke at respekt for urfolks rettigheter er viktig for DNB.

Den avtroppende amerikanske presidenten Barack Obama foreslo forrige uke å endre ruten til Dakota Access Pipeline, for å unngå urfolkenes hellige områder. Her i samtale med lederen av Standing Rock Sioux Tribal Nation, Dave Archambault II, under sitt besøk i reservatet 13. juni 2014. Foto: Manuel Balce Ceneta / Ap

– DnB burde aldri vært inne

NRK Sápmi har skrevet over 20 artikler om den omstridte rørledningen som skal bli 190 mil lang og gå gjennom fire amerikanske delstater.

Jusprofessor Beate Sjåfjell ved Institutt for privatrett hos UIO sier til NRK at det er påfallende at DNB først reagerer etter at saken får oppmerksomhet i norske medier.

– Denne vurderingen burde DNB gjort før de lånte ut pengene. Slik jeg kjenner saken fra media, burde DNB aldri vært inne, dersom de mener alvor med at de at de ønsker å bidra til en bærekraftig utvikling, sier Sjåfjell.

Jusprofessor Beate Sjåfjell ved Universitetet i Oslo er kritisk til at DnB ikke gjorde grundigere etiske vurderinger før de lånte ut pengene til det omstridte rørlednings-prosjektet. Foto: Alem Zebic / NRK Brennpunkt

Det tilbakeviser DNBs informasjonsdirektør Even Westerveld i en e-post til NRK.

DNB mener Sjåfjell må sjekke fakta før hun uttaler seg og viser til at banken tok tak i saken mange uker før norske medier fattet interesse.

– Tar saken på alvor

Sjåfjell er uansett kritisk til at landets største finanskonsern nok en gang kommer i søkelyset i en sak som handler om etiske brister.

– Ganske kort tid etter saken med DNB Luxembourg, ser vi igjen at det er først når det blir påtrykk fra norske medier, at DNB velger å forfølge saken. Dette gir et veldig dårlig bilde av Norges største finansinstitusjon sier hun.

Det er en kritikk kjenner Westerveld kjenner seg igjen i.

Han viser til at DNB ved utgangen av oktober hadde tatt kontakt med representanter for prosjektet syv ganger, og stilt 29 spørsmål om sosiale og miljømessige aspekter ved prosjektet, noe NRK Sápmi tidligere har omtalt.

– Den første artikkelen om denne saken i norske medier var så vidt jeg vet Aftenposten sin sak 28. oktober, og NRK hadde en sak 31.oktober. Sjåfjell er selv sitert i den samme saken, så dette må hun ha fått med seg. Da blir det rett og slett uriktig å kritisere DNB for ikke å ta saken på alvor før norske medier stilte oss spørsmål, skriver informasjonsdirketeøren.

Westerveld sier at banken imidlertid forstår at prosjektet skaper reaksjoner og er glad for at kundene sier fra.

– Samtidig tror vi at kundene ser at vi tar saken på alvor og at vi jobber for å påvirke. Vi opplever p.t. ikke noen stor kundeflukt, sier Westerveld.