Laosilainen Jolene Boudavong on työskennellyt seitsemän kuukautta hotellin kerroshoitajana. Työmatkat Muurolasta Rovaniemelle hän tekee bussilla, joiden siisteyttä ja viihtyisyyttä hän kehuu.

Laosilainen Jolene Boudavong on työskennellyt seitsemän kuukautta hotellin kerroshoitajana. Työmatkat Muurolasta Rovaniemelle hän tekee bussilla, joiden siisteyttä ja viihtyisyyttä hän kehuu. Jarmo Honkanen / Yle

Miksi ihmeessä me edellyttäisimme sujuvaa suomea, ihmettelee Suomen parhaaksi valitun hotellin johtaja.

Kaakkois-Aasian Laosista vuonna 2009 Muurolaan muuttanut Jolene Boudavong petaa sänkyä Arctic Light Hotelissa. Pyyhkeet hän taittelee toisinaan elefantin tai joutsenen muotoon, tällä kertaa syntyy kukkia. Kerroshoitajan työ tuottaa suurta iloa kuuden vuoden työttömyyden jälkeen.

– Yritin löytää työtä monen monta kertaa. Minulle kuitenkin kerrottiin, että Suomesta ei voi saada työpaikkaa, ellei osaa puhua, kirjoittaa ja lukea suomea.

37-vuotias Jolene kertoo työvoimatoimiston ohjanneen hänet kerta toisensa jälkeen kotoutumiskurssille parantamaan kielitaitoaan. Hän eli siinä uskossa, että toivoa työpaikasta ei ole.

– Sehän on suoraan sanottuna absurdi tilanne. Meillä suomen kielen taito ei todellakaan ole välttämättömyys tai edellytys. Tässäkin tarvittiin sitä kolmatta toimijaa eli yksityistä puolta Jolenen työllistämisen avuksi. Suomen kielen taito ei ole välttämättömyys, mutta tekemisen ilo on. Tässä tapauksessa olisi ollut suoranainen synti, että se olisi jäänyt käyttämättä, sanoo Arctic Light Hotelin johtaja Timo Kärki.

Kolmas osapuoli oli Heidi Alariesto, joka opetti kurssilla, jonne Jolene oli jälleen lähetetty. Hän kiinnitti huomiota laosilaisnaisen asenteeseen ja kädentaitoihin ja otti yhteyttä hotelliin.

Hallitus kiirehtii yhteyksiä työelämään

Lapin TE-toimiston johtaja Tiina Keränen sanoo, että työvoimatoimistossa pitäisi kyllä tulla esille se, että työtä voi hakea suoraan yrityksistä, eikä suomen kielen taitoa aina tarvita.

– Ehkä se ei kuitenkaan ole ollut ensisijainen asia kotoutumisvaiheessa, Keränen myöntää. Kotoutumisvaihetta yritetään nyt hallituksen päätöksellä lyhentää niin, että maahanmuuttajat pääsisivät mahdollisimman pian työmarkkinoille. Vuosien kielikurssikierrettä siis pyritään välttämään.

Ensimmäisellä viiden kuukauden kurssilla keskitytään suomen kielen perustaitojen opetteluun. Seuraavilla viiden kuukauden pituisilla kursseilla opetellaan työelämän sanastoa sekä tutustutaan työelämään käytännössä. Uudenlainen kotoutumiskoulutus on vasta sisäänajovaiheessa.

Keränen sanoo, että TE-toimisto tekee työtarjouksia avoimiin työpaikkoihin yhtä lailla kantasuomalaisten kuin maahanmuuttajienkin puolesta. Tieto työnantajan kielitaitovaatimuksista onkin tärkeä. Työnhakijoita Keränen muistuttaa siitä, että vain noin 40 % avoimista työpaikoista ilmoitetaan TE-toimistoon.

Kokkeja kaukomailta

Suomen parhaaksi hotelliksi Trivago-hotellihakupalvelussa rankattu Arctic Light Hotel ei ole vielä ollut vaikeuksissa rekrytointien kanssa, niin paljon kuin matkailualan työvoimapulasta tällä hetkellä puhutaankin. Keittiöhenkilökunnan, kuten kokkien löytämisessä saatetaan Kärjen mukaan kuitenkin ajautua lähivuosina ongelmiin. Heitä aletaan ehkä etsiä suoraan ulkomailta.

– En pidä sitä poissuljettuna. Siinä työssä ruoan laatu ja makuaisti on paljon tärkeämpää kuin suomen kieli.

Hotellin noin kahdestakymmenestä työntekijästä viisi on maahanmuuttajataustaisia. Jolenen lisäksi ulkomaalaistaustaisia työntekijöitä on Turkista, Venäjältä, Thaimaasta ja Puolasta.

– Oletan, että kaikki nämä kielet ovat olleet hotellissa käytössä ja niillä on tehty vaikutus asiakkaisiin, Kärki toteaa. Hotellinjohtaja arvioi, että 95 prosenttia asiakkaista on ulkomaalaisia.

– Miksi ihmeessä me edellyttäisimme sujuvaa suomea, kun me muutenkin puhumme englantia.

HIV-orpojen tuki ja turva

Jolene Boudavong sanoo vähän allapäin, että suomen kieli on jäänyt heikoksi vaikka kursseja on käyty.

– Ymmärsin kun opettaja puhui selkeästi ja hitaasti, mutta kadulla ihmiset puhuvat niin nopeasti etten ymmärrä, hän tiivistää jokaiselle kielenoppijalle tutun dilemman.

Suomen sijaan hän puhuu kiinaa, japania ja thaita. Kielitaito parani ja palvelukulttuuri hioutui huippuunsa kun Jolene palveli lentoemäntänä Laosin presidenttiä ja ministereitä heidän matkoillaan. Sosialistisen Laosin johtoa lennätettiin niin Kuubaan kuin Pohjois-Koreaankin.

Muurolaan laosilaisnaisen toi suomalainen mies. Avioliitto päättyi, mutta 9-vuotiaan tyttären äiti aikoo pysyä Muurolassa vielä vuosia. Yliopistokoulutettu nainen ei kummastele sitä, että ansaitsee nyt elantonsa siivoustyöllä.

– Suomessa saa tunnissa sen, mitä Laosissa päivässä. Laosissa minulle maksettaisiin ehkä kymmenen euroa päivässä.

Tyttären lisäksi Jolene huolehtii 21:n HIV-tartunnan saaneen laosilaislapsen toimeentulosta. Heille lähtee kerroshoitajan palkasta satoja euroja kuukaudessa. Energinen nainen suunnittelee, että jonain päivänä hän palaa Laosiin ja kertoo kaiken mitä on Suomessa oppinut.

– Haluan vielä oppia lisää esimerkiksi suomalaisesta koulusta, jotta voin parantaa lasten elämää Laosissa.