BerliiniTasavallan presidentti Sauli Niinistö kirjoitti Twitterissä sunnuntaina, että terroristijärjestöön kuulumisen tulisi Suomessa olla rangaistavaa.

Avaus oli osa keskustelua, jossa pohditaan suomalaisten naisten ja lasten palauttamista al-Holin leiriltä kotimaahan. Leirille on koottu Isisin alueelle lähteneitä naisia ja lapsia.

Kiitos kommentista! Kyse on tasapainosta. Jos olemme tänne tuomiseen muita sallivampia, meillä ei tule olla lisäksi vielä löysempää turvalainsäädäntöä. Esim terriristijärjestöön kuuluminen tulisi olla rangaistavaa. https://t.co/EgkP6CH3VW — Sauli Niinistö (@niinisto) 15. joulukuuta 2019

Niinistön mukaan Suomen lainsäädäntö ei saisi tältä osin olla verrokkimaina pidettyjä Pohjoismaita löysempää.

Ehdotus on herättänyt keskustelua (siirryt toiseen palveluun)siitä, millä perusteilla henkilöä voidaan pitää Isisin jäsenenä. Jäsenkortteja kun ei terroristijärjestössä ole.

Vertailukohtaa voidaan hakea Saksasta, jossa terroristijärjestöön kuuluminen on rangaistavaa. Siellä jäsenyyttä arvioidaan oikeuden päätösten valossa yksilön toiminnan perusteella.

Todisteina Facebook-ryhmä ja tappovideoiden katsominen

Saksassa on tänä vuonna annettu useita tuomioita Isis-alueelta Syyriasta ja Irakista palanneille naisille.

Kaksi tuomioista tuli tällä viikolla. Ne avaavat osin sitä, minkälainen toiminta tarkoittaa Saksan tuomioistuinten mukaan jäsenyyttä Isis-järjestössä.

Maanantaina Hampurissa toimiva tuomioistuin tuomitsi 41-vuotiaan Bremenistä kotoisin olevan naisen viiden vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeuteen ulkomaisen terroristijärjestön tukemisesta, kertoo muun muassa saksalaislehti Die Welt (siirryt toiseen palveluun).

Nainen oli matkustanut Isisin hallitsemalle alueelle yhdessä kolmen alaikäisen poikansa kanssa.

Tuomion mukaan nainen oli jo vuonna 2015 katsonut netissä Isisin julmia teloitusvideoita. Lisäksi nainen oli mukana Facebook-ryhmässä, jossa vaadittiin vääräuskoisille kuolemaa.

Siviilit pakenivat Irakin joukkojen ja Isisin taisteluja Mosulin vanhassa kaupungissa heinäkuussa 2017. Omar Alhayali / EPA

Tuomittu liitettiin myös terrori-iskun suunnitteluun musiikkitapahtumaan Saksassa. Tuomion mukaan nainen oli valmistellut iskun tekijäksi suunnitellun piilottamista. Nainen oli muun muassa hankkinut vanhan matkapuhelimen ilman gps-paikannusta.

Puolustus sanoi syytetyn olevan "naiivi tai hyväuskoinen", mutta oikeuden mielestä hän on laskelmoiva ja manipuloiva.

– Syytetty ei ole koskaan kunnolla irtautunut Isisistä, tuomiossa todettiin.

Toinen tuomio: Naista ei pidetty Isisin ideologisena seuraajana

Toinen tällä viikolla annettu tuomio on lievempi. Düsseldorfissa 27-vuotias nainen tuomittiin kahden vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeuteen, kertoo muun muassa saksalaislehti Süddeutsche Zeitung (siirryt toiseen palveluun).

Tuomioistuimen mukaan nainen ei kuitenkaan ideologisesti uskonut Isisin aatteeseen vaan liittyi järjestöön, koska "uskoi yksityiselämän onneen" Isis-taistelijan kanssa. Hän tupakoi, ei osannut rukoilla ja oli Saksaan oma-aloitteisesti palattuaan mennyt töihin bordelliin.

Tuomio ei tullut terroristijärjestön jäsenyydestä, vaan sotarikoksista ja aseen hallussapidosta. Oikeus katsoi naisen oleskelleen Isisin hallitsemalla alueella taloissa ja asunnoissa, jotka terroristijärjestö oli vallannut.

Raunioita Mosulin vanhan kaupungin alueella. Irakin joukot valtasivat Mosulin Isisiltä kesällä 2017. EPA

Nainen on kotoisin Bochumista, ja hänen taustansa on lehtitietojen mukaan rikkinäinen. Nainen on toiminut prostituoituna ensin pakotetusti ja myöhemmin vapaaehtoisesti. Syyriaan hän lähti vuonna 2014 ihastuttuaan Facebookissa Isis-taistelijamieheen.

Tuomioistuimen mukaan nainen epäröi vielä Turkin ja Syyrian rajalla rajan ylittämistä.

Nainen vapautuu pian, koska hän on istunut Turkissa ja Saksassa vankilassa valtaosan tuomion pituudesta.

"Jäsenyyden osoittaminen on erittäin vaikeaa"

Pohjois-Syyrian leireillä ja vankiloissa on edelleen arviolta 80 saksalaisnaista. Kaikkia palaavia naisia ei tiukasta lainsäädännöstä huolimatta odota kotimaassaan pidätysmääräys.

Saksalainen lakimies Dirk Schoenian sanoo, ettei Isisin jäsenyyttä todista vielä se, että joku on matkustanut terroristijärjestön hallitsemalle alueelle Syyriassa tai Irakissa.

Schoenian edustaa useita saksalaisnaisia, jotka odottavat kotiinpääsyä al-Holissa ja muilla Pohjois-Syyrian leireillä.

– Pitää pystyä osoittamaan, että naiset ovat tehneet jotain aktiivisesti ja tukeneet Isisiä, Schoenian sanoo Ylelle puhelinhaastattelussa.

– Ja se on tietenkin erittäin vaikeaa.

Kansainväliset avustusjärjestöt ovat kritisoineet al-Holin leirin olosuhteita. Antti Kuronen / Yle

Marraskuussa (siirryt toiseen palveluun)Saksan valtio auttoi ensimmäistä kertaa Isis-alueella oleskellutta naista palaamaan kotimaahan. Tämä lensi Saksaan kolmen lapsensa kanssa reittilennolla Pohjois-Irakin Erbilistä.

Lue tästä jutusta lisää siitä, millä perusteilla Saksa on auttanut kansalaisiaan al-Holista kotimaahan.

Saksassa naista vastaan aloitettiin tutkinta terroristijärjestöön kuulumisesta ja lasten hoidon laiminlyönnistä.

Poliisi ei kerro, odottaako al-Holin suomalaisia pidätysmääräys

Keskusrikospoliisin mukaan Suomeen on jo palautunut konfliktialueilta henkilöitä, joiden kohdalla on aloitettu selvitys siitä, mitä he ovat konfliktialueella tehneet ja ovatko he syyllistyneet rikoksiin.

– Kyllä näitä tapauksia on ollut käsittelyssä, rikosylikomisario Tero Haapala sanoo.

Hän ei halua yksilöidä, minkälaisista henkilöistä on kyse tai missä he ovat tarkemmin olleet.

Suomen lain mukaan pelkkä terroristijärjestön jäsenyys ei ole rangaistavaa, mutta terrorismirikokset ovat. Niitä ei saa tutkia Suomessa ilman valtakunnansyyttäjän syytemääräystä.

Suomessa keskusrikospoliisi ei halua kommentoida, onko al-Holissa yhä olevista suomalaisnaisista annettu tällaista valtakunnansyyttäjän syytemääräystä, joka mahdollistaa tutkinnan ja mahdollisen pidätysmääräyksen.

Lue myös:

Onko Suomi palauttamassa “terroristeja”? 5 olennaista kysymystä al-Holin suomalaisten synnyttämästä turvallisuusuhasta

Sauli Niinistö otti kantaa al-Holin tilanteeseen: Lapsia tulee auttaa, äiteihin sama velvoite ei välttämättä ulotu