Izvor: FoNet/Nenad Đorđević

Budući bračni parovi mogli bi da sklope punovažan crkveni brak bez prethodno obavljenog građanskog venčanja tek za dve godine, kada se očekuje promena Ustava koji sada izričito predviđa da se brak može zaključiti samo pred nadležnim državnim organom.

Nacrtom Građanskog zakonika (GZ) koji je na javnoj raspravi, crkveni brak, odnosno brak drugih verskih zajednica, koji je zaključen pred verskim starešinom predviđen je kao punovažan i izjednačen sa građanskim sklapanjem braka pred matičarem. Međutim, za to je potrebna promena Ustava.

Prema Akcionom planu za pregovaračko poglavlje 23, promena Ustava je predviđena za poslednji kvartal 2017. godine, a u njemu bi mogla da se nađe i mogućnost izjednačavanja verskog i građanskog braka.

Članica komisije za izradu Nacrta GZ Olga Cvejić Jančić rekla je da Komisija smatra da bi se izjednačavanjem verske i civilne forme braka promovisalo pravo vernika da se poštuje brak sklopljen pred organom crkve ili verske zajednice kojoj pripadaju. Na taj način, kako je navela, parovi ne bi imali obavezu da sklapaju i civilni brak, koji je po sadašnjem pravu jedina priznata forma braka.

U slučaju sklapanja verske forme braka, verski starešina pred kojim je brak sklopljen bio bi dužan da u vrlo kratkom roku, dostavi matičaru isprave o zaključenom braku potpisane od strane supružnika, svedoka i verskog predstavnika, dodala je ona. Međutim, na materijalne uslove za punovažnost braka sklopljenog u verskoj formi kao i na posledice braka koje se tiču prava i obaveze supružnika primenjivalo bi se isključivo porodično, a ne versko pravo.

"Versko pravo bi bilo relevantno samo za formu sklapanja braka", navela je Cvejić Jančić.

U slučaju da dođe do želje za razvodom verskog braka, to pitanje bi se takođe rešavalo po građanskim zakonima.

"Prestanak braka, prava i obaveze koje iz toga proizilaze, poništaj braka i sva ostala pitanja bi bila regulisana isključivo građanskim zakonom, odnosno ne bi se primenjivalo crkveno pravo", ukazala je Cvejić Jančić.