Nykyisessä Baijerissa, Saksan ja Itävallan rajamailla, kivikauden lopussa ja pronssikauden alussa eläneiden ihmisten tutkimus on kääntänyt päälaelleen olettamukset siitä, että ihmiskunnan kulttuureja levittivät ensisijassa miehet.

Lechjoen laaksosta läheltä Augsburgia löydetyt luurangot osoittavat, että enemmistö naisista oli tullut 300–500 kilometrin päästä. Miehet sen sijaan olivat yleensä syntyneet ja kuolleet samassa paikassa. Ilmiö ei ollut tilapäinen, vaan kesti koko tutkitun yli 800 vuoden ajan.

– Arkeologeilla on tapana ajatella, että miehet tulivat uusille alueille, ottivat paikalliset naiset vaimoiksi ja ehkä tappoivat miehet. Saattoihan niin jossakin käydäkin, mutta meidän tuloksissamme sellaista ei näy, sanoo tutkimukseen osallistunut molekyylibiologi Alissa Mittnik Inverse (siirryt toiseen palveluun)-lehdessä.

Muuttoliike ei ollut joukkoliikettä

Saksalaisten Ludwig-Maximilianin (siirryt toiseen palveluun) ja Tübingenin yliopistojen sekä Max Planck -insituutin tutkimuksessa selvitettiin 84 vainajan tarinaa. He olivat eläneet vuosina 2500–1650 ennen ajanlaskumme alkua.

Luita ja hampaita tutkittiin muun muassa DNA- ja isotooppikokeilla. Poskihampaiden isotooppien analyysi osoitti naisten sukulinjoissa suurta muuttelua. Isotooppeihin tallentuu ruoasta ja vedestä peräisin oleva tieto siitä, missä ihminen on elänyt.

Tulokset kertoivat, ettei muinainen muuttoliike ollut joukkoliikettä, vaan matkalle lähtivät yksittäiset ihmiset – ja juuri naiset. Yksilöiden muuttomatkoista todistaa myös se, että heitä oli tullut eri puolilta, ei vain yhdeltä alueelta.

Isotoopit ovat tietopankki Isotooppeja päätyy elimistöön ilmasta, vedestä ja myös maasta ihmisen syömien kasvien ja eläinten kautta. Isotooppeja on hiilessä, hapessa, vedyssä ja kaikissa muissakin alkuaineissa. Isotoopit ovat joko vakaita eli stabiileja tai radioaktiivisuutensa vuoksi epävakaita. Kun yksilö kuolee, epävakaat isotoopit alkavat hajota, mutta stabiili-isotoopit jäävät ennalleen – luihin, hampaisiin, hiuksiin ja muihin kudoksiin. Jos löydetyt jäännökset ovat riittäviä, isotoopeista saattavat olla luettavissa vainajan elinolosuhteet jopa kehdosta hautaan. Ihmisen vielä eläessä kudokset tosin uusiutuvat, joten alkupään tietoa katoaa. Hampaiden kiilteessä isotoopit kuitenkin ovat ikuisia ja kertovat jo vauvaiän elinoloista.

Kivi- ja pronssikauden vaihde oli muutosten aikaa

Tulokkaat oli haudattu samalla tavoin kuin muutkin asukkaat, mikä kertoo heidän olleen yhdenvertaisia muiden kanssa. Orjaksi ryöstämistä vastaan puhuu myös ikä, jossa naiset olivat tulleet uusille asuinseuduille. Isotoopit osoittavat, että naiset olivat varttuneet aikuisikään syntymäpaikoillaan.

Tutkijat päättelevät myös, että juuri naisten mukana uusille seuduille kulki myös teknisiä ja kulttuurisia asioita, jotka eivät olleet siellä ennestään tuttuja. Lechjoen kaivauksissa löytyi esineitä, jotka vaikuttavat pohjoisesta tulleilta.

Kivi- ja pronssikauden taitteessa ihmisten elämässä oli maanviljelykseen ja uskontoon liittyneitä mullistuksia, keramiikka muutti muotoaan ja metallit tekivät tuloaan.

Saksalaistutkimus on julkaistu tiedelehti PNAS (siirryt toiseen palveluun):ssa. Vastaavia tuloksia naisten liikkuvuudesta tunnetaan muualtakin, muun muassa viime vuonna julkaistusta ruotsalaisesta tutkimuksesta. (siirryt toiseen palveluun)