SVAKT: Luxembourg er det eneste landet i Europa med en dårligere utvikling i sysselsettingsrate enn Norge. Som et av få land i verden synker andelen i jobb her hjemme.

økonomi

Norge har i tiår kunnet skryte av å være blant landene i verden med høyest sysselsetting. Selv om vi fortsatt er på jobbtronen, går utviklingen nå feil vei i Norge mens resten av verden øker sin andel.

– Tallenes tale er at Norges posisjon på sysselsettingstoppen er truet. Vår velferdsmodell krever at vi har en høy andel i jobb, og politikere og bedrifter må analysere hva som må gjøres for å skape flere jobber, sier Vibeke Hammer Madsen, administrerende direktør i Virke.

På arbeidsgiverorganisasjonens konjunkturseminar i går advarte Virke om den lave veksten i sysselsetting som har vært i Norge de siste par årene. Mens landets befolkning vokser med omkring 50.000 personer i året, har sysselsettingen de siste årene kun vokst med et par tusen i året, og i 2016 går det mot en nedgang i antall personer i jobb.

Dette gjør at andelen av befolkningen i jobb synker. Ifølge tall fra Eurostat sank andelen med 0,5 prosentpoeng fra 2014 til 2015 for befolkningen mellom 20 og 64 år. Kun Luxembourg hadde en dårligere utvikling, og sammen med Finland og Belgia er Norge med i den lille gruppen land med en negativ utvikling i andel folk i jobb. Selv om økonomien også skranter i resten av verden, vokser nemlig sysselsettingsandelen i de aller fleste industriland.

Sysselsettingsrater: • Ifølge tall fra Eurostat har andelen som jobber i aldersgruppen fra 20 til 64 år sunket med 0,5 prosentpoeng fra 79,6 til 79,1 prosent fra 2014 til 2015. Kun Luxembourg har en svakere utvikling, og syssel­settingsraten i EU som helhet øker med 0,9 prosentpoeng. Tilsvarende tall viser at Norge også ligger på bunn innen OECD-området. • Virke advarte i går på sitt konjunkturseminar om at sysselsettingsveksten i Norge er for svak, og arbeidsgiverorganisasjonen tror at flere jobber kan skapes innen tjenesteyting.

Viktige jobbtall

Tall over antall og andel sysselsatte gir en mer utfyllende beskrivelse av arbeidsmarkedet enn ved å kun se på tall og arbeidsledige. Ledighetstallene teller kun dem som aktivt søker om jobb, og fordi mange tradisjonelt gir opp å finne seg jobb i dårlige tider, kan slik statistikk overvurdere hvor godt det står til på arbeidsmarkedet.

– Både i Norge og internasjonalt er det en tendens til at man kun fokuserer på ledighet og for lite på sysselsetting og sysselsettingsrate. Det er en viktig nyanse. For eksempel er det mange som vurderer økonomien i USA for positivt fordi de har hatt et kraftig fall i ledigheten, men glemmer at sysselsettingsraten også har falt, sier Lars Haartveit, sjeføkonom i Virke.

Selv om utviklingen i sysselsettingsrate går gal vei i Norge, er det fra et nivå med svært høyt sysselsetting. I statistikken fra Eurostat for personer mellom 20 og 64 år er 79,1 prosent i jobb. Kun Sveits og Island har høyere sysselsettingsrate.

Også blant OECD-landene, som inkluderer land utenfor Europa, er Norges utvikling i sysselsettingsraten på bunn. Heller ikke ved å utvide aldersgruppa som sammenlignes endrer bildet seg nevneverdig.

Flere jobber innen tjenester

Virke-direktøren tror at potensialet for nye jobber er størst innen tjenestesektoren.

– Forskerne tror at det i framtida vil bli større etterspørsel etter tjenester i større grad enn etter produkter og råvarer. Da må vi være opptatt av rammebetingelser til denne delen av økonomien, og ikke kun industrien. Politikere må si hva de vil med tjenestenæring og varehandel. Det er også dette vi skal leve av i framtida, sier Madsen.

Hun tror at det er potensial for å øke sysselsettingen utover dem som regnes som arbeidsledige i dag.

– Vi har allerede sett at varehandelen er god på å inkludere personer med innvandrerbakgrunn og unge uten yrkeserfaring. Samtidig som vi trenger grupper som har stått utenfor arbeidslivet, må vi erkjenne at det vil bli mer behov for kompetanse. Dermed er det ikke sagt at alle skal ha mastergrad. Mange bedrifter vil utdanne personer selv, og å forstå teknologi og kundeatferd blir vesentlig i framtida, sier hun.

Satser på teknologi

Selv om tjenestesektoren lenge har vokst og Madsen forventer at utviklingen vil fortsette, er det også deler av denne sektoren der det kan bli mindre behov for folk.

– Jeg er usikker på om vi vil se en økning i antall årsverk innen varehandelen. Grossistleddet satser tungt på automatisering, og vi ser at flere satser på teknologi som lar kundene scanne og betale sin egne varer i kassen, sier Haartveit.

Samtidig påpeker han at salget av ekstra service til kundene øker.

Haartveit trekker fram sportsbutikker som får en større del av omsetningen på å selge tjenester som å smøre ski og reparere utstyr.

I sine prognoser er Virke på linje med de fleste andre eksperter og tror at konjunkturbunnen i den norske økonomien er nådd. De tror også at den høye prisveksten som har vært i år vil avta i 2017 og at det vil bidra til at nordmenn får mer penger å rutte med. Mens omsetningsveksten i mange av bransjene der Virke har medlemsbedrifter skyldes prisstigning, tror den at veksten vil komme i form av økt volum til neste år.

stiann@klassekampen.no