Sairaalat eri puolilla Suomea ovat olleet jo pidempään huolissaan ruuhkaisista yhteispäivystyksistä. Esimerkiksi heinäkuussa viiden suuren keskussairaalan ylilääkärit kirjoittivat Helsingin Sanomiin mielipidekirjoituksen, joka nosti huolen esiin jälleen kerran.

Allekirjoittaneiden mukaan päivystyksissä ruuhkat lisääntyvät, kun perusterveydenhuolto ei pysty palvelemaan asiakkaitaan tarpeeksi tehokkaasti. Aiheesta jatkoivat uutisointia muun muassa Helsingin Sanomat (siirryt toiseen palveluun) ja Yle.

Myös Kanta-Hämeen keskussairaalan päivystysklinikalla Hämeenlinnassa on tuskailtu päivystyksen ruuhkautumisen kanssa. Ruuhkat vaarantavat potilasturvallisuuden, pidentävät hoitojaksojen pituutta ja lisäävät potilaiden kuolleisuutta, sanoo päivystysklinikan ylilääkäri, akuuttilääketieteen professori Ari Palomäki.

Sanojensa vakuudeksi ylilääkäri esittelee aiheeseen liittyviä kansainvälisiä tutkimuksia.

Lisää lääkärityövoimaa ja neuvontaa

Sairaalapäivystys Kanta-Hämeessä on keskitetty yhteispäivystykseen Hämeenlinnaan. Vastaavanlaisia yhteispäivystyksiä perustettiin eri puolelle Suomea, kun terveyskeskusten iltavastaanotot lopetettiin ja niiden päivystys siirtyi sairaaloiden perinteisen päivystyksen yhteyteen.

Palomäki kertoo, että yhteispäivystyksiin palkattiin paljon ulkopuolisia lääkäreitä. Nyt lääkäreitä eläköityy, jolloin vastavalmistuneille löytyy vakituisia työpaikkoja, eikä päivystykseen saakaan enää yhtä helposti lääkäreitä.

Kanta-Hämeen keskussairaalan päivystyksessä lääkäripula on nostanut päätään kuluneen vuoden aikana. Siksi päivystysklinikalla päätettiin tarttua toimeen.

Kriittisesti sairaiden potilaiden hoitoon on osoitettu lisää lääkärityövoimaa ja ambulanssilla tuotavien potilaiden hoito on organisoitu uudella tavalla. Lisäksi muiden asiakkaiden ohjausta ja neuvontaa aiotaan lisätä.

Mistä lääkärit löydetään?

Mutta mistä lääkärivoimaa on löydetty, jos lääkäreistä on pula?

– Olemme ottaneet omien lääkäreiden tehtäväksi entistä laajemman vastuun päivystyksestä, sanoo Palomäki.

Ylilääkäri uskoo uudistuksesta olevan se hyöty, että lääkärin kohtaaminen ja koko prosessi nopeutuvat. Lääkäreille päivystys osuu kohdalle entistä useammin.

– Mutta yhtä päivystystä kohti on lääkärillä vähemmän potilaita, Palomäki huomauttaa.

– Haluamme hoitaa vakavasti sairaat potilaat rivakasti ja hyvin. Se ei ole pelkkää hoitoa, vaan siihen liittyy myös taudin määritys eli diagnostiikka. Se on kaikkein tärkeintä, että alkuvaiheen prosessi tehdään ilman turhia viiveitä.

Hoidonarvioluokitus takaisin käyttöön

Kanta-Hämeen keskussairaalan päivystys palaa syksyn aikana noudattamaan hoidonarvioluokitusta. Sen perusteella arvioidaan potilaan oikea hoitopaikka: onko se päivystys, terveyskeskus tai työterveys. Jo pelkkä soitto terveyskeskukseen tai päivystykseen antaa osviittaa siihen, mistä löytyy oikea hoitopaikka.

Myös netistä löytyvä Omaolo-palvelu (siirryt toiseen palveluun) auttaa arvioimaan omia oireita ja terveysongelmia.

Osastonylilääkäri Veli-Pekka Rautava muistuttaa, että jos useat ihmiset lähtevät ensiapuun kevyin perustein, silloin seurauksena voi olla päivystyksen ruuhkautuminen.

Kun Ari Palomäeltä kysyy, voisivatko muutkin päivystykset ottaa mallia Kanta-Hämeen päivystysklinikasta siinä, miten lääkärityövoimaa lisätään, vastaa ylilääkäri, että periaatteessa. Mutta se vaatii sen, että sairaalalta löytyy riittävästi omia lääkäreitä.

– Meillä on hyvä maine päivystyksenä. Myös meidän kirurgian ja sisätautien klinikoilla on erittäin hyvä maine erikoistuvien lääkäreiden keskuudessa. Kun on tällaiset mahdollisuudet, siinä on myös mallia muille. Jos erikoistuvia lääkäreitä ei saada, niin tyhjästä on paha nyhjästä.