Universitetslektor mener selskapet har brutt aksjeloven

MOTTAKSEIER: Per Erik Lykstad (innfelt) i Norsk Mottaksdrift eier sammen med Østen Owren en rekke asylmottak i flere fylker. I april åpnet asylmottaket på Lindås, fire måneder etter at det ble satt i brann. Foto: TOR ERIK MATHIESEN/LARS OTTO EIDE VG/LOKALAVISEN HITRA-FRØA

Asyltopper tømte selskap i frykt for utbyttenekt

Asylgiganten Norsk Mottaksdrift tar ut fem millioner i profitt fordi de frykter politikerne skal gjøre det forbudt å tjene penger på asylmottak.

Oppdatert 9. juni 2016

Artikkelen er over fire år gammel

Debatten om et profittforbud oppsto i kjølvannet av de store asylankomstene i fjor høst. Mange tjente godt på å tilby UDI kostbare akuttplasser.

Overfor Dagbladet åpnet Ap-leder Jonas Gahr Støre for å forby utbytte fra asylmottak, mens SV var krystallklar:







Asylselskapene burde, i likhet med eierne av private skoler og barnehager, nektes å ta ut profitt.

Rekordomsetning

Dermed tok det Lillehammer-baserte selskapet Norsk Mottaksdrift ut hele overskuddet etter den eventyrlige veksten i 2015.

Eierne satte av 5,2 millioner i ekstraordinært utbytte etter en rekordomsetning på 78 millioner kroner. I tillegg hentet de over 200.000 fra selskapets egenkapital, som dermed ble redusert til 466.000.

Les også: Asyltopper får tilsynsslakt - tar fire millioner i utbytte

Selskapet driver 16 asylmottak og eies av Per Erik Lykstad og Østen Owren.

I april i år ble et av mottaksbygningene deres tvunget til å stengte etter funn av e.coli i drikkevannet. På spørsmål fra VG avviste Lykstad at millionoverskuddet var et paradoks.

– Det er ikke sånn at vi bevisst driver på en slik måte at vi får pålegg – vi spekulerer ikke i dårlig standard på husene. Det er ikke en konflikt mellom det å tjene penger og det å ha gode boliger. Utbyttet var avsatt fordi man politisk varslet at man skulle endre reglene for utbytte til de som driver mottak.

– Dere tok ut utbytte i frykt for at det ikke lenger skulle være lov?

– Ja. Vi satte av et beløp. Det er ikke et fysisk beløp jeg har fått i lomma mi, men det er i regnskapet nå. Pengene er ikke tatt ut av eierne.

– Hva skal pengene brukes til?

– Det har ikke VG noe med. Det er ikke meldeplikt på hva bedriften velger å bruke penger på.

Fikk du med deg? Kan komme færre enn 10.000 asylsøkere i år

– Uforsvarlig

Selskapets regnskap ble godkjent av revisor uten merknader. Men universitetslektor ved Handelshøgskolen i Tromsø, Finn Steinar Heimly, er kritisk til tallene.

– Egenkapitalen er på et nivå som jeg mener er uforsvarlig lav ut fra likviditetshensyn og evnen til å tåle fremtidige tap, sier Heimly, som underviser i regnskap og bedriftsøkonomisk analyse.

Les også: Enslige asylbarn har blitt milliardbutikk

Han viser til at bankene vanligvis krever at egenkapitalen skal utgjøre 25 prosent av eiendelene, mens egenkapitalen i dette tilfellet utgjør omtrent én prosent av eiendelene på 42 millioner kroner.

– Gjelden består i hovedsak av gjeld til kredittinstitusjoner, offentlige og leverandører. Når egenkapitalen er så lav som i dette tilfellet, driver man på regningen og risikoen til kreditorene. Det er altså et spørsmål om det er innenfor aksjelovens krav. Her mener jeg aksjeloven er brutt, sier Heimly, som mener styrets handleplikt er utløst.

– Styret skal i en slik situasjon komme med et forslag for å få egenkapitalen til et forsvarlig nivå. Hvis styret ikke har et forslag, er konsekvensen at denne bedriften skal meldes til oppbud.

Lykstad stiller seg uforstående til vurderingen.

– Det er meget spesielt. Revisor har godkjent våre regnskap. Det er ikke noe mer å si om det.

Les også: Mer enn 3 av 4 transittplasser står tomme

– Urovekkende

– Selskapets bokførte egenkapital er her lav, så vidt ses så har egenkapitalprosenten gått fra ca. 12 til 1 prosent de siste årene. Dette er svært lavt. Det er samtidig urovekkende at all gjeld er oppført som kortsiktig, sier Bjarte Bogstad, partner og advokat ved advokatfirmaet Bull & Co.

Norsk Mottaksdrift AS kan likevel ha mer egenkapital i selskapet enn regnskapet kan gi inntrykk av, mener advokaten som er ekspert i selskapsrett.

– Det er viktig å understreke at flere forhold må tas med i vurderingen. Her er det nok grunn til å legge merke til at i tillegg til utbytte på fem millioner kroner, så har en lånt ut 15 millioner til konsernselskaper. Om inntektene er knyttet til korte kontrakter kan dette uansett tale for at en beholder mer egenkapital i selskapet for at en ikke skal få problemer ved en oppsigelse av disse, sier Bogstad.

Advokaten understreker at han ikke kjenner selskapet, og at uttalelsene er gitt på generelt grunnlag. I tillegg påpeker han at det kan ha vært grunnlag for å ta ut utbytte, også siden regnskapet kun gir et bilde per 31.12, mens utbytte besluttes senere.

– Som kreditor ville jeg nok likevel basert på regnskapet alene fulgt ekstra godt med.

Leste du denne? På dette asylmottaket er asylsøkerne selv sjef

– Går glipp av store summer

SV-leder Audun Lysbakken mener eksemplet viser hvorfor det er riktig med et profittforbud.

– Vi kunne ikke fått en bedre illustrasjon på hvorfor det er nødvendig. Hvis vi ikke setter en stopper for det, risikerer vi at velferdsstaten går glipp av store summer som kunne vært brukt til en bedre hverdag for folk i Norge.

Partiet fikk i vår gjennomslag for å sette ned et utvalg som skal kartlegge pengestrømmer i offentlig finansierte velferdstjenester.

– Er ikke muligheten til å ta ut profitt et viktig insentiv for å få folk til å gå inn i bransjen?

– Vi ønsker private velkommen. Men da mener jeg at utgangspunktet bør være at de har noe viktig å tilføre, et ideelt utgangspunkt med ønske om å drive gode tilbud. Når vi får profittbasert velferd er konsekvensen at penger som kunne vært brukt på bedre barnevern, eldreomsorg og asylmottak i stedet går til noe helt annet.

– Ingen signaler om flertall for utbyttestopp

Leder av Stortingets kommunal- og forvaltningskomité, Helge André Njåstad (Frp), synes ikke drivere av asylmottak skal nektes å ta ut utbytte.

– Konkurranse er uansett sunt og medfører samlet lavere kostnader for det offentlige, skriver han i en sms til VG.

Njåstad synes likevel det virker noe forhastet å ta ut et ekstraordinært utbytte på 5 millioner fordi Norsk Mottaksdrift frykter forbud mot utbytte.

– Jeg har ikke opplevd noen signaler om at flertallet på Stortinget vil forby det, skriver Frps leder i fagkomitéen.

Les også: Ber Listhaug stanse asyl-sløsing

Politisk rådgiver Espen Teigen hos innvandringsminister Sylvi Listhaug (Frp) henviser til Utlendingsdirektoratet (UDI) for kommentarer om utbytte fra asylmottakdriften.

I UDI var det torsdag ettermiddag ingen som kunne kommentere saken, ifølge presserådgiver Kristian Nicolai Stakset-Gundersen.

Publisert: 09.06.16 kl. 06:20 Oppdatert: 09.06.16 kl. 08:56

Les også

Mer om Asyl