ANALYSE – Venstre afviste det. Radikale Venstre og Dansk Folkeparti afviste det også. Og SF vaklede.

Kun Enhedslisten og Liberal Alliance sad i går tilbage i Folketingssalen som støtter til et beslutningsforslag om at forbyde danske myndigheder at masseovervåge danskeres kommunikation uden en retskendelse.

Forsvarsminister Nicolai Wammen (S) affejede ligeledes Enhedslistens forslag i salen:

»Lad mig sige med det samme, at regeringen ikke kan støtte forslaget, fordi det allerede i dag ikke er lovligt for danske myndigheder at foretage masseovervågning af danskernes kommunikation,« sagde han.

Beslutningsforslaget skulle ellers tvinge regeringen til at fremsætte et lovforslag på området. Det skulle også gøre det ulovligt for danske myndigheder at samarbejde med udenlandske myndigheder, så sidstnævnte får adgang til »selvstændig tapning af fiberkabler, hvis dette også samtidig muliggør overvågning af danske borgeres kommunikation uden retskendelse«.

Men Enhedslistens forslag ramte ifølge ministeren ved siden af skiven, fordi det altså allerede i dag er i strid med gældende ret for danske myndigheder at foretage masseovervågning af specifikt danskeres kommunikation.

Beslutningsforslaget udspringer blandt andet af Informations afsløringer fra juni i år af det danske samarbejde med den amerikanske efterretningstjeneste NSA. Men de afsløringer har netop afdækket, at det primære mål for samarbejdet er at overvåge kommunikation, der ganske vist løber gennem Danmark, men som oprinder fra andre lande.

Rettet mod udlandet

Konkret viser dokumenter, som Information har fået adgang til via whistlebloweren Edward Snowden, at NSA og Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) efter alt at dømme samarbejder om at tappe fiberkabler i Danmark, der transporterer både dansk og international tele- og internettrafik.

Det var formentlig netop på grund af overvågningens internationale karakter, at forsvarsministeren i går i Folketingssalen kunne sige, at:

»Forsvarets Efterretningstjeneste kan således ikke selv eller i samarbejde med udenlandske partnere rette sin elektroniske indhentning imod i Danmark hjemmehørende personer. Og lad mig også derfor også slå fast, at FE selvsagt ikke må foretage såkaldt masseovervågning af danske borgeres kommunikation.«

Her er nøglen til forståelsen af ministerens svar, at han netop påpeger, at FE ikke kan »rette sin elektroniske indhentning imod i Danmark hjemmehørende personer«.

Loven om Forsvarets Efterretningstjeneste fastslår da også, at FE’s indhentning af oplysninger skal være »rettet mod udlandet«. Men indhentningen af data er samtidig også »geografisk neutral«.

Flere jurister vurderede i forbindelse med Informations afsløringer derfor, at FE lovligt kan tappe fiberkabler i Danmark, så længe de ikke søger direkte efter og målretter indhentningen mod danskeres kommunikation.

Selv om danskeres data formentlig vil ryge med i nettet i forbindelse med den generelle indsamling af data, så vil det ifølge loven kunne opfattes som en »tilfældighed«, fordi målet for indhentningen er udenlandsk data.

Således ser det ud til, at regeringen kan afvise Enhedslistens forslag, netop fordi det specifikt kun omhandler danskeres kommunikation, og fordi FE-loven ifølge regeringen ikke gør det muligt direkte at målrette masseovervågningen mod danskere.

Rådata kan videregives

Det udelukker dog ikke, at den danske kommunikation, der bliver opsnappet ved en »tilfældighed« kan videregives til NSA i forbindelse med tapning af fiberkabler.

Videregivelse af den rådata, der strømmer gennem fiberkablerne, er nemlig underlagt særligt lempelige videregivelseskrav, fordi rådata betragtes som data, der på indhentningstidspunktet er »ikke-erkendte data«.

Persondatalovens krav kan således »ikke meningsfyldt over- føres til de enkelte rådata« ifølge loven.

Og medmindre udlevering af rådata ligefrem »kan indebære en risiko for tortur eller anden umenneskelig behandling«, står det FE frit for at udlevere de pågældende oplysninger.

En kilde med kendskab til området har dog tidligere påpeget over for Information, at der i forbindelse med kabeltapning i Danmark i et vist omfang vil foregå en filtrering af den trafik, der bliver opsamlet.

Det foregår ved at frasortere kommunikation, der eksempelvis vedrører .dk-mailadresser. En grov filtrering, der dog ikke fanger danskere med gmail.com-adresser.

Imidlertid har andre NSA-dokumenter vist, at den amerikanske tjeneste har et samarbejde med mange andre lande om tapning af fiberkabler. Og dermed kan dansk data opfanges i nogle af disse lande.

Dette set-up har Edward Snowden tidligere beskrevet i en erklæring til Europa-Parlamentet, hvor han brugte Tyskland og netop Danmark som tænkte eksempler. Her forklarede han, at NSA »ganske enkelt« kan opfange »kommunikationerne fra de tyske borgere, når de passerer Danmark, og de danske borgeres, når de passerer Tyskland«.

Og på den måde er overvågningen ikke rettet mod tyskere i Tyskland, ligesom den ikke er rettet mod danskere i Danmark.