Folk dør av hemmelige bivirkninger

Over 90 prosent av alle bivirkninger fra legemidler rapporteres ikke - selv ikke dødelige og livstruende bivirkninger.

Publisert Publisert 8. mars 2015

MELDEPLIKT: Underrapportering av bivirkninger er et kjent internasjonalt fenomen. Det skjer til tross for at legene har meldeplikt og pasientene kan rapportere selv. Foto: Scanpix

Jenny Bergman

Jan Schjøtt

Denne artikkelen er over fem år gammel

Din svigerfar forteller at han har fått muskelsmerter etter å ha begynt med kolesterolsenkende legemidler. Smertene er såpass plagsomme at han enkelte dager ikke tar medisinen. Svigerfar er likevel usikker på om smertene skyldes legemiddelet og forteller ikke sin lege om plagene. Snart viser det seg at effekten på kolesterolet ikke er som forventet, og legen vil øke dosen.

Prioriteres ikke

Underrapportering av bivirkninger er et kjent internasjonalt fenomen, og det er enighet om at 90— 99 prosent av alle bivirkninger på legemidler ikke meldes. Det skjer til tross for at legene har meldeplikt for dødelige og livstruende bivirkninger, bivirkninger som har gitt alvorlige følger samt nye og uventede bivirkninger. Pasientene kan også rapportere selv.

Bivirkninger kan skyldes høy dose, mange samtidige legemidler og kombinasjon med alkohol, naturmidler og mat.

Det er bekymringsfullt at systematisk rapportering av bivirkninger ikke prioriteres i helsevesenet. En forklaring kan være manglende forståelse for hvor nyttig denne kunnskapen er for trygg behandling. Vi mener at myndighetene, helsepersonell, pasienter og pårørende alle er like viktige for å snu dagens situasjon.

Varierer fra person til person

Bivirkninger er utilsiktede og uønskede virkninger av legemidler. Forskjeller mellom oss gjør at ikke alle opplever dem. Bivirkninger kan skyldes høy dose, mange samtidige legemidler og kombinasjon med alkohol, naturmidler og mat.

Les også Pass opp for skjult reklame

Barn kan få andre bivirkninger enn voksne, mens eldre med sykdom i lever og nyre er særlig utsatte. Hos gravide og ammende kan både mor og barn rammes. Nye bivirkninger oppdages hele tiden på grunn av slike forskjeller.

Dette vet vi

Når et legemiddel blir godkjent, er det prøvd ut på dyr og mennesker. Antallet personer som legemiddelet er testet på, varierer ut fra hvor vanlig sykdommen er og hvor store studier man praktisk og økonomisk kan lage. Formålet er å vise at det nye legemiddelet har like god effekt som etablerte legemidler mot samme sykdom. Vi får kunnskap om de vanligste bivirkningene som legemiddelet gir.

Bivirkninger forkommer hyppigere enn de fleste er klar over og er en viktig årsak til at pasienter slutter med medisin.

Utprøvingen skal vise at det nye legemiddelet ikke gir flere eller mer alvorlige bivirkninger enn at de fleste pasienter vil ha nytte av behandlingen. Ut fra hvordan legemiddelet virker, prøver man å oppdage uheldige kombinasjoner med andre legemidler og om visse pasientgrupper ikke skal ha legemiddelet fordi det kan forverre annen sykdom. Noen hjertemedisiner kan for eksempel forverre astma.

Dette vet vi ikke

Hvordan svigerfar tåler et legemiddel, vet vi lite om ved godkjenning. Han får kanskje ingen eller få og milde bivirkninger som går over. Hvis han får alvorlige bivirkninger, kan det være at de ikke er beskrevet i omtalen av preparatet. Hans reaksjoner kan skyldes sykdommer eller bruk av andre legemidler som påvirker det nye legemiddelet. Svigerfars gener kan påvirke legemiddelets omdanning, transport og utskillelse i kroppen.

Vi vet heller ikke om legemiddelet er trygt for gravide og ammende, og utprøving av nye legemidler inkluderer sjelden barn og eldre.

Kvalm i begynnelsen

Bivirkninger forkommer hyppigere enn de fleste er klar over og er en viktig årsak til at pasienter slutter med medisin. Det er vanligst at bivirkninger oppstår de første ukene av en behandling, og milde bivirkninger som f.eks. kvalme går i de fleste tilfellene over selv om du fortsetter med legemiddelet.

Les også Vil kutte bruken av antibiotika 30 prosent

Alvorlige bivirkninger kan føre til innleggelse på sykehus, mange oppstår under sykehusoppholdet og kan forlenge det. Noen bivirkninger oppstår først etter en tids behandling, i noen tilfeller etter at den er avsluttet. Mer uvanlige bivirkninger kan oppstå etter flere år med behandling.

Fra virkninger til reaksjoner

Bivirkninger har vært definert som utilsiktede virkninger ved vanlig bruk og i vanlige doser av et legemiddel. Ny definisjon av bivirkninger inkluderer reaksjoner som oppstår hvis du tar eller får feil dose, bruker legemiddelet annerledes enn legen eller pakningsvedlegget beskriver, eller hvis du blir avhengig av medisinen.

Vi etterlyser økt fokus på systematisk bivirkningsarbeid i helsevesenet.

Den nye definisjonen av hva som skal rapporteres, innebærer et ønske om å lære mer om hvordan vi bruker legemidlene. Det gjelder helsepersonell like mye som pasienter, og definisjonen bidrar til å øke kunnskap om bivirkninger i et samfunnsperspektiv.

Mistanker er nok

Vi ønsker rapporter om bivirkninger som er alvorlige eller som har gitt varige alvorlige skader. Vi ønsker også rapporter om nye og ukjente bivirkninger som ikke er omtalt i Felleskatalogen eller i pakningsvedlegget. Det er nok å mistenke en sammenheng mellom et legemiddel og en bivirkning for å rapportere.

Les også Flere studenter «doper» seg

Vi er særlig interessert i bivirkninger av nye legemidler. Flere bivirkningsrapporter hjelper oss å forstå årsakssammenheng — som eksempelet med kolesterolsenkende legemidler og muskelsmerter.

Kjernejournal

Kunnskap om pasientens legemidler forutsetter at alle som behandler vedkommende har tilgang til informasjonen. En kjernejournal samler denne type informasjon og prøves nå ut i Trøndelags- og Rogalandsområdet. At svigerfar snakker om sin bivirkning med legen, er viktig for felles forståelse. Vår erfaring er at felles motivasjon og kommunikasjon mellom lege og pasient gir de beste rapportene.

Diagnostikk og rapportering av bivirkninger kan likevel ikke bli pasientens eller legens ansvar alene. Vi etterlyser økt fokus på systematisk bivirkningsarbeid i helsevesenet.

Anonyme meldinger

Rapportene har ikke personlige eller juridiske konsekvenser for den som rapporterer. Informasjon om pasienten avidentifiseres, og rapportene brukes ikke til å overvåke helsepersonell. De regionale legemiddelinformasjonssentrene (RELIS) og Statens legemiddelverk har ansvar for meldesystemet, og sørger for at rapporter sendes til nasjonale og internasjonale databaser.

Les også Stjålet kreftmedisin solgt i Norge

Din melding kan endre informasjonen i Felleskatalogen og i pakningsvedlegget. Den kan føre til at et utrygt legemiddel fjernes fra markedet. Du bidrar til mer kunnskap om hvilke pasienter som bruker et legemiddel feil, og hvor trygt det er i store doser. Meldingene gir også kunnskap om risikoforhold som sykdom, andre legemidler, alder og kjønn som kan forklare hvorfor noen av oss får bivirkninger. Kunnskapen gir økt pasientsikkerhet og har direkte betydning for din behandling. Og legen din tar hensyn til denne kunnskapen i sin behandling.

Slik kan du hjelpe andre

Rapporter bivirkninger av nye legemidler, eller som er alvorlige, eller som ikke er omtalt i pakningsvedlegget.

For pasienter eller pårørende: Via nettet (Altinn), gjennom apotek eller lege — se www.legemiddelverket.no

For helsepersonell: Meldeskjema og veiledning - se www.relis.no og www.legemiddelverket.no.

UHELDIG COCTAIL: Bivirkninger kan skyldes høy dose, mange samtidige legemidler og kombinasjon med alkohol, naturmidler og mat. Foto: Scanpix

Fakta Artikkelforfatterne Jenny Bergman er medforfatter av denne artikkelen. Hun er rådgiver og farmasøyt (cand.pharm.) ved RELIS Vest, Helse Bergen, og leder av Bivirkningsgruppen i RELIS. Hun studerer bivirkninger hos barn gjennom sin tilknytning til Nasjonalt kompetansenettverket for legemidler til barn. Jan Schjøtt er medforfatter av denne artikkelen. Han er professor i farmakologi ved K2, UiB, og overlege og spesialist i klinisk farmakologi, Helse Bergen. Han er leder av RELIS Vest. Han studerer hvordan legemiddelinformasjon til helsepersonell og publikum kan brukes i bivirkningsarbeidet. Les mer

Fakta bivirkninger 1- 2 nye bivirkninger oppdages årlig for hvert legemiddel. 1 av 8 legemidler trekkes fra markedet eller får bruken begrenset pga. bivirkninger. Cirka 1000 dødsfall i året skyldes feil bruk av legemidler, ifølge Statens legemiddelverk. Bivirkninger regnes blant de 10 viktigste årsakene til sykdom og død. Inntil 1 av 10 av alle innleggelser på sykehus skyldes bivirkninger. Bivirkninger forlenger sykehusopphold med 5- 10 ekstra dager. Les mer

Publisert Publisert: 8. mars 2015 17:12 Oppdatert: 27. oktober 2015 16:29