Radio4's redaktionslokale på den dag, hvor kanalen gik i luften. Foto: Ernst Van Norde/Ritzau Scanpix

”Vi kan ikke betale for interview, men tak for svar og din tid.”

Sådan lød svaret fra Radio4 til udenrigskorrespondent og freelancejournalist Annegrethe Rasmussen, da hun i januar bad om at blive betalt for at medvirke i et indslag i programmet ’4-toget’ på Radio4.

Det vækker skarp kritik fra Annegrethe Rasmussen, at Radio4 gerne ville bruge hende i et indslag som journalist uden at ville betale for det.

”De er ikke bare ude efter faktuel viden, de kan finde på nettet. De vil have en analyse og vurdering. Det er det, jeg altid har lavet til andre medier ved at give et interview,” siger Annegrethe Rasmussen og tilføjer:

”Og det har jeg altid fået betaling for på både TV 2, DR, News og Radio24syv. Jeg har aldrig medvirket uden betaling, og jeg er heller aldrig blevet spurgt, om jeg ville medvirke uden betaling.”

Statsstøttet medie skal betale

I en mail til Annegrethe Rasmussen havde Radio4 sendt en række spørgsmål, de gerne ville have hende til at forholde sig til. Indslaget skulle handle om, at staten Virginia var i undtagelsestilstand.

”Vi vil gerne give vores lyttere et overblik over USA’s forhold til våben – hvad er de historiske årsager til den våbenkultur, de har i dag? Hvorfor er det så svært at ændre den kultur? Hvem forsøger at ændre den, og hvordan reagerer befolkningen? Er det virkelig så slemt, at folk har våben? Hvad er det, der sker i Virginia? Hvad er ’The Boogaloo’?” lød spørgsmålene fra Radio4.

Ifølge Annegrethe Rasmussen er det ikke noget, hun kan svare på uden at bruge journalistisk arbejdstid på det.

”Jeg ønsker at svare kvalificeret på de spørgsmål, de vil stille mig, og det kræver selvsagt research, hvis det skal være ordentligt. Jeg skal måske også tage ud til demonstrationen eller tale med folk. Det er mit arbejde, og det skal jeg have betaling for. Det er helt normal journalistisk metode,” siger hun og tilføjer:

”Jeg synes, det er bekymrende. Jeg kan forstå, hvis en frivillig forening uden penge ikke kan betale mig for mit arbejde. Men et statsstøtte public service-medie skal selvfølgelig betale.”

Bad om konkret løn

I mailen sagde Annegrethe Rasmussen ja til at deltage i indslaget og udbad sig følgende betaling for at medvirke: 1.200 kroner for et indslag på op til to minutter. Og 1.700 kroner for et indslag mellem to og fem minutter.

”Det er de takster, jeg har fået på DR i mange år. Og det er altså ikke noget, man bliver rig af,” siger hun.

Men er det ikke fair, at de ikke vil betale dig for at medvirke i et interview som kilde?

”Freelancejournalister bruger deres tid og ressourcer på den type interviews. Det er jo deres kerneydelse og der, vi adskiller os fra andre kilder, der sidder foran en skærm eller er i Danmark. Vi er på stedet. Og de andre kilder, der medvirker – for eksempel som eksperter eller redaktører – har oftest en fast løn i forvejen. Det er en del af deres arbejde. Hvis jeg bruger tid på det her på deres vilkår, så får jeg bare ingen løn. Det er da fuldkommen uacceptabelt,” siger hun og tilføjer:

”De efterspørger simpelthen gratis arbejdskraft, og det er endnu værre end løntrykkeri.”

Radio4: Vi har aftale for udenrigsjournalister

Ifølge Radio4 har de en aftale om, at freelancekorrespondenter som Annegrethe Rasmussen skal have betaling, hvis de medvirker i programmer. Og hun understreger, at hvis korrespondenter medvirker i programmer, så skal de betales efter den aftale.

”Vi har en klar aftale internt på Radio4’s redaktion. Vi betaler selvfølgelig udenrigsjournalister. Det ligger fuldstændig fast,” siger Rikke Hedman, programchef på Radio4.

Hvad lyder den aftale på?

”Det ligger meget tæt på de takster, Annegrethe Rasmussen selv nævner i mailen. Det er helt i overensstemmelse med den pris, der bliver givet andre steder,” siger hun.

Ifølge Rikke Hedman bliver programmet ’4-toget’ lavet af en ekstern producent, Radio4 har hyret. Eksemplet betyder, at Radio4 vil tage betalingen til freelancekorrespondenter op med de eksterne producenter.

”Vi har ikke før haft en anledning til at snakke med dem om det. Men det har det her selvfølgelig givet, så de følger de samme retningslinjer, som vi har,” siger Rikke Hedman.

Men vil det sige, at de eksterne producenter for Radio4 også skal betale freelancekorrespondenter eller ej?

”De eksterne programmer har redaktionelt frit valg til at vælge, om de vil bruge korrespondenter eller ej. De har ikke frit valg i forhold til at betale eller ej. Jeg er sikker på, at de eksterne producenter altid vil betale for en professionel ydelse. Jeg kan ikke forestille mig eller har grund til at tro andet,” siger hun.

Men de skriver jo her i mailen, at de ikke betaler for interviews. Virker det ikke netop, som om det er dét, de ikke vil?

”Det tror jeg ikke har været hensigten. Det kan jeg ikke forestille mig.”

Annegrethe Rasmussen opfordrer Radio4 til at få styr på betalingen til udenlandsjournalisterne.

”Det ville næppe ruinere deres budget, og det ville være et hæderligt og ordentligt signal at sende til branchen om, at de behandler freelancere ordentligt,” siger hun.