Cu mai bine de o săptămână în urmă, lunea trecută, consilierii municipali adoptau, la propunerea primarului general Gabriela Firea, îndicatorii tehnico-economici pentru construirea a opt pasarele pietonale.

Edilul șef spunea, atunci, în fața consilierilor că pasarelele nu ar fi doar fiare vechi care ruginesc din cauza intemperiilor, ci ar avea menirea de a proteja viețile oamenilor.

Cele opt pasarele ar urma să coste circa 18 milioane de euro.

Iată care sunt locațiile viitoarelor pasarele pietonale și costurile estimate pentru acestea, conform hotărârilor adoptate de către Consiliul General al Municipiului București, în ultima sa ședință:

Șoseaua Mihai Bravu nr. 30 (2,1 milioane euro)

Șoseaua Alexandriei nr. 2 – ieșire București – Bragadiru (2,06 milioane euro)

Calea Griviței – RATB Carpatiy (2,9 milioane euro)

Bd. Doamna Ghica – RATB Dimitrie Grozdea (2,1 milioane euro)

Șoseaua Pipera – sediu Prefectură Pașapoarte (2 milioane euro)

Șoseaua Pipera nr. 63-65 (2 milioane euro)

Str. Liviu Rebreanu – la Park Lake Mall (2 milioane euro)

Bd. Iuliu Maniu – la Cora (2,05 milioane euro).

Desigur, la o primă vedere, pasarelele pietonale ar părea o soluție din care câștigă toată lumea. Pietonii, pentru că vor putea traversa în siguranță, dar și traficul rutier, pentru că va căpăta mai multă fluentă pe arterele respective, șoferii nemaifiind siliți să oprească sau măcar să reducă viteza, la trecerilor pentru pietoni.

Însă, Irina Zamfirescu, de la Organizația pentru Promovarea Transportului Alternativ (OPTAR), spune că pasarelele aeriene nu ar fi o soluție pentru încurajarea traficului pietonal.

De ce nu dorește OPTAR cele opt pasarele pietonale?!

Pentru că, în țările de largă respirație democratică, cele care urmăresc să redea spațiul public oamenilor, nu să-l ocupe cu mașini, pasarelele pietonale sunt desființate și locul lor este luat de treceri pentru pietoni. Pasarelele sunt, în final, o metodă de a da prioritate traficului auto, ceea ce va aduce și mai multe mașini în oraș, deci și mai multă poluare, spun cei de la OPTAR!

Mutarea pietonilor de la nivelul solului, prin pasarele sau pasaje subterane, nu reprezintă o soluție în concordanță cu principiile mobilității urbane durabile, consacrate prin Planul de Mobilitate Urbană Durabilă București-Ilfov 2016-2030 (PMUD), adoptat de către Consiliul General al Municipiului București, cu doi ani în urmă, susține Zamfirescu.

În schimb, pentru încurajarea traficului pietonal, prioritatea zero ar trebui să fie degajarea trotuarelor de mașini, spune Irina Zamfirescu. Pentru ca oamenii să renunțe la mașina personală și să fie tentați să meargă pe jos prin oraș, ei trebuie nu doar să se simtă în siguranță, ci și să se simtă comod, atunci când circulă ca pietoni, susține reprezentanta OPTAR.

Cât despre a circula comod și plăcut ca pieton prin București, nici nu poate fi vorba. Pe trotuare ești agresat de mașini parcate, printre care trebuie să te strecori. Ba, de multe ori mai ești și claxonat și apostrofat nervos de către un șofer care dorește să dispari din fața lui, de pe trotuar, pentru că el trebuie să circule pe trotuar până la locul lui de parcare. Iar tu, un neisprăvit de pieton, ai obrăznicia să nu sari, imediat, într-o parte, că să treacă marele domn cu mașina …!

Nu mai vorbim despre parcarea pe trecerilor de pietoni sau în stațiile STB/RATB, care a devenit o practică obișnuită în București. Atât de normală pare staționarea sau parcarea pe o trecere de pietoni, încât riști să fii înjurat de vreun șofer mai iute la mânie, dacă ai tupeul să-i atragi atenția că nu poți traversa din cauza mașinii sale. Și, atunci, riști, traversând prin loc nepermis sau apărând, brusc, fiindcă nu ai cum să te asiguri, în fața șoferilor aflați în trafic, care nici ei nu au cum să te vadă, dintre mașinile parcate pe trecerea pentru pietoni.

De ce nu se ocupă Primăria Capitalei (PMB) de accesibilizarea infrastructurii pietonale și de transport public pentru persoanele cu nevoi speciale de mobilitate?!

Este vorba, aici, despre un concept european ce include, de ceva vreme deja, nu doar persoanele cu dizabilități fizice, adică pe cele în cărucioare rulante, ci și persoanele vârstnice care se deplasează mai greu, cu bastonul sau cu un cadru special de sprijin, mamele cu copii în brațe sau în cărucioare și chiar persoanele nevoite să care un bagaj mai mare.

De ce nu se ocupă PMB de eliberarea trotuarelor de mașinile parcate, care deseori fac acele trotuare impracticabile pentru pietoni, fie ei și fără nevoi speciale de deplasare?!

Sunt lucruri care ar trebui făcute cu mult înaintea construirii unor pasarele pe care persoanele cu nevoi speciale de deplasare nu se vor putea cățăra, după ce se vor strica lifturile!!!

De unde știu cei de la OPTAR că se vor strica lifturile?!

Uitați-va la Pasajul Basarab și la cel de la Universitate! Lifturile și scările rulante se opresc când ți-e lumea mai dragă! Și, atunci, bunica ce se întoarce de la cumpărături cu căruțul încărcat, fiindcă a găsit niște legume mai ieftine și a luat și o sticlă de apă minerală, mămică ce vine cu bebe în cărucior de la doctor sau de la plimbare, persoana în cărucior rulant ce vor face?! Vor trece pe la suprafața străzii, prin loc nemarcat, căci nu va mai fi trecere de pietoni, riscând să fie accidentați de către mașinile ale căror șoferi te înjură și când traversezi pe trecerea de pietoni!