Titkosszolgálati módszerrel figyelték meg kollégánkat

Budapest — Lábbal tiporta a sajtószabadságot a rendőrség, amikor titkos információgyűjtésbe kezdett kolléganőnkkel, Csikós Klaudiá­val szemben, hogy megtudják, kik informálták a Blikket. Hogy mindezt kiderítsék, lehallgatták az újságírót, és lekérték a híváslistáját.

Mutatjuk: ő A Konyhafőnök győztesének, Armandónak a kedvese – Sok magyar lány irigykedik most rá

A felháborító eset azután derült ki, hogy meggyanúsítottak egy rendőrt: súgott a Blikknek egy kettős emberölési ügyben. Olyan információkról volt szó, amelyeket egyébként más médiumok is megszereztek a helyszínen, ennek ellenére a rendőrt hivatali visszaéléssel gyanúsították meg. A titkos információgyűjtés a november eleji érdi kettős gyilkosság után kezdődött: a rendőrség nem hozta nyilvánosságra az ügyet, az egész akkor robbant ki, miután a Blikk megírta a történteket.

Hónapokig titok

Az eljárás hónapokig minősített, vagyis titkos volt, majd a papírokat nyílttá tették – ekkor derült ki a felháborító történet. A rendőrt is lehallgatták, és még sokakat, akik kapcsolatot tartottak kolléganőnkkel. Azonban a főtiszthez csak és kizárólag Csikós Klaudián keresztül juthattak el.

„A titkos információgyűjtés célja az ügy vonatkozásában a Btk. 305. paragrafusának c.) pontja szerinti felbujtóként elkövetett hivatali visszaélés, a Btk. 293. paragrafusának 1-2. bekezdése szerinti hivatali vesztegetés gyanúja volt” – állt a bírói igazolásban.

A bírói igazolás

Ebből kiderül, hogy a titkos információgyűjtést egyértelműen kolléganőnk miatt kezdték, hogy kiszűrjék az informátorokat.

Az nem derül ki az aktából, honnan tudta a titkos információgyűjtést végző Nemzeti Védelmi Szolgálat (NVSZ) és az ügyészség, hogy a telefont Csikós Klaudia használja, a telefonszám ugyanis a Blikk nevére van bejegyezve. Egyetlen mondatot tartalmazott ez ügyben az akta: Klaudia (K.) „hang alapján azonosítva”. Ez is bizonyítja, hogy a rendőr megfigyelése előtt már munkatársunkat is lehallgatták.

Hang alapján azonosítva

Törvénytelen lehet

– Megdöbbentem, hogy titkos információgyűjtés zajlott egy újságíró ellen. Egyértelműen ebből az adatgyűjtésből kerül ki ügyfelem, akit később eljárás alá vontak. Indítványozom, hogy tegyék nyílttá az újságíróra vonatkozó, titkosan begyűjtött információkat, ugyanis amennyiben az törvénytelen volt, akkor az egész további eljárás is az – mondta Fridman Róbert, a rendőr ügyvédje.

Az ominózus cikk, ami után elkezdődött a vizsgálat

A Társaság A Szabadságjogokért (TASZ) szakmai igazgatója szerint a magyar jogrendszerben az úgynevezett „újságírói források” védelmet élveznek, hiszen csak így lehet hozzájutni bizonyos, a társadalom szempontjából fontos információkhoz.

– Az informátor és az újságíró között fennálló bizalmi viszony védelemre tarthat számot. A sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény szerint az újságíró jogosult a számára az újságírói tevékenységével összefüggésben információt átadó személy, vagyis a forrás kilétét a bírósági és hatósági eljárások során titokban tartani. Az újságírót lehallgatni csak akkor lehet, ha vele szemben a terhelt ellen folyamatban lévő üggyel összefüggő bűncselekmény gyanúja merült fel – mondta Szabó Máté Dániel.

Lehallgatták Klaudiát /Fotó: Pozsonyi Zita

Tegyék nyílttá!

Az alkotmányjogász ifj. Lomniczi Zoltán szerint a sajtószabadság csak nagyon szűk körben korlátozható. A törvény pedig egyértelműen kimondja, hogy bizonyos kivételek mellett az újságíró nem vonható felelősségre információszerzés kapcsán. Ezek után felmerül a kérdés: hány újságíró ellen folyt hasonló titkos információgyűjtés? Hogy ezt megtudjuk, azt kérjük a titokgazdától, a Nemzeti Védelmi Szolgálattól, hogy tegye nyílttá a titkos információgyűjtés során készült iratokat.