Kanadalaisten kaivosyhtiöiden asema paranee, kun Kanadan ja EU:n välinen vapaakauppasopimus tulee voimaan. Riski tulee sopimuksen investointisuojasta.

Suomelle saattaa tulla isojakin laskuja tulevaisuudessa, kun kanadalaisten kaivosyhtiöiden asema paranee Euroopan unionin ja Kanadan välisen CETA-vapaakauppasopimuksen tultua voimaan.

Sopimukseen liittyvän investointisuojan tarkoituksena on varmistaa, että kanadalaisten sijoitusten kohtelu EU:ssa on yhdenvertaista ja reilua suhteessa eurooppalaisiin sijoituksiin, kansainvälisen oikeuden professori Kati Kulovesi Itä-Suomen yliopistosta kertoo. Sama pätisi vastavuoroisesti EU-maista kotoisin olevien sijoitusten kohteluun Kanadassa.

Sopimus on olennainen Suomen kannalta erityisesti kaivosalalla, sillä alan kansainvälisistä pörssiyhtiöistä yli puolet on kotoisin Kanadasta. Suomessakin toimii useita kanadalaisyhtiöitä, esimerkiksi Kittilän kultakaivosta pyörittävä Agnico Eagle.

Vaikka sopimus pitää sisällään muitakin asioita, juuri investointisuoja on herättänyt pelkoa seurauksista Suomessa.

– Kanadalaiset kaivosyhtiöt voivat käynnistää oikeusprosessin Suomen valtiota vastaan, jos ne katsovat CETA-sopimuksen mukaisia oikeuksiaan loukatun. Oikeusprosessia varten on luotu oma, riippumaton tuomioistuinjärjestelmä eli siinä ei käytetä esimerkiksi suomalaisia tuomioistuimia, Kulovesi kertoo.

Romanialta vaaditaan 4,4 miljardin dollarin korvauksia

Oikeusprosessit voivat Kuloveden mukaan tulla ensinnäkin kalliiksi, minkä lisäksi ne voivat vahingoittaa valtion mainetta ulkomaisten sijoittajien silmissä.

– Jos sijoittajien oikeuksia katsotaan loukatun, korvaukset voivat olla suuria. Oikeusprosessin ja mahdollisten korvausten pelko saattaa heikentää valtion halukkuutta hyväksyä ulkomaisiin sijoituksiin, esimerkiksi kaivotoimintaan, vaikuttavaa lainsäädäntöä.

Kuloveden mukaan CETA-sopimuksessa on pyritty kaventamaan sijoitustuomioistuinten harkintavaltaa esimerkiksi sellaisessa tilanteessa, jossa sijoituksiin vaikuttavaa lainsäädäntöä on muutettu. Ongelmatonta se ei silti ole, Kulovesi sanoo.

Jonkinlaista osviittaa oikeusjuttujen kalleudesta saa jo käydyistä ja käynnissä olevista oikeusprosesseista.

Kanadalaiset kaivosyhtiöt ovat käräjöineet esimerkiksi Romaniaa ja Kreikkaa vastaan.

Romaniaa vastaan nostetussa jutussa kanadalainen yhtiö Gabriel Resources vaatii 4,4 miljardin dollarin korvauksia siitä, että kultakaivoshanke pantiin jäihin sen jälkeen, kun se kohtasi maassa voimakasta vastustusta, Kulovesi kertoo. Jutun käsittely on vielä kesken.

”Jos radikaalia suunnanmuutosta halutaan, sen aika on nyt”

Suomessa monet poliitikot ja kansalaisjärjestöt ovat vaatineet kaivoslain muuttamista pikaisesti, ennen CETA:n voimaantuloa. Kun eduskunta hyväksyi CETA-sopimuksen, se edellytti kaivoslain muutostarpeen selvittämistä ja sitä, että hallitus tuo mahdolliset muutosesitykset eduskunnan käsiteltäväksi vielä tällä vaalikaudella.

– Muutosehdotuksia ei ole käynnistetty eikä tällä vaalikaudella enää ehditä viedä uusia lainsäädäntöprosesseja läpi eli käytännössä jos halutaan tehdä muutoksia, ne siirtyvät nyt seuraavalle hallitukselle ja eduskunnalle, Kulovesi sanoo.

CETA-sopimus tulee täysimääräisesti voimaan vasta, kun kaikkien EU-maiden kansalliset parlamentit ovat sen ratifioineet.

Itä-Suomen yliopiston ympäristöoikeuden professorin Tapio Määtän mukaan olennainen kysymys kaivoksiin liittyvien lakien mahdollisessa muuttamisessa on nyt se, millaista kaivospolitiikkaa Suomi haluaa tehdä tulevaisuudessa.

– Suomi haluaa olla houkutteleva investointiympäristö kaivosyhtiöille, eikä tätä peruslähtökohtaa ole haluttu muuttaa. Tämä on se politiikka, jota on haluttu tietoisesti ajaa. Olennaista on keskustella, halutaanko tätä lähtökohtaa muuttaa vai ei, halutaanko olla houkutteleva investointiympäristö vai ei.

Jos kaivospolitiikassa halutaan tehdä radikaali suunnanmuutos, sen aika on Määtän mukaan nyt, kun kanadalaisten yhtiöiden investointisuoja ei ole vielä voimassa.

Määttä korostaa, että peruskysymys ei kohdistu vain kaivoslakiin, vaan myös muuhun kaivoksiin liittyvään lainsäädäntöön. Tällainen on esimerkiksi ympäristölainsäädäntö.