buna, tpu. imi poate spune cineva 2-3 texte in care sa apara foarte multe arhaisme si regionalisme? multumesc.
letopisețul Țării moldovei

tinand cont ca e scrisa acum cateva secole e plina de arhaisme si regionalisme. problema ar fi ca are atat de multe ca aproape nu intelegi nimic.
Problema nu e de corectitudine. Expresia e menționată în așa multe dicționare, uneori cu exemple din literatură, încît nu se pune în discuție dacă e corectă sau nu.  

  

Ea îi deranjează pe mulți vorbitori pentru că e rară și ca urmare sensul ei e insuficient de clar. Unele dicționare spun că e regionalism, dar nu precizează regiunea – un defect frecvent al dicționarelor românești.  

  

Ca urmare sfatul meu legat de această expresie – și de oricare alta care nu face parte din limba comună – este ca ea să fie folosită numai atunci cînd știm sigur că interlocutorul o înțelege. Cînd scriem pentru multă lume, de exemplu în presă, e bine s-o înlocuim cu expresii cunoscute de toți. Există destule. A. 1. Expresia ,,din calea afara” din textul dat semnifica exagerarea.  

2. Ulpia si Ulpia Traiana sunt respinse deoarece scriitorii considera ca latinismul imprumutat de poporul roman nu face bine literaturii romane.  

3. Sentimentul este coplesitor pentru scriitori deoarece exprima bucuria si satisfactia ca revista Junimea va fi dedicata tuturor scriitorilor (juni), dar si celorlalti care vor adeva la ea. Este sentimentul de mandrie si respect pentru literatura romana (Junimea – titlul perfect romaneste).  

4. Initiativa junimistilor este in fond una serioasa, cu ganduri bune si asteptari mari. Desi autorul descrie in mod haios acea intamplare, ea este cat se poate de serioasa: dorinta de a infiinta ceva in care limba si literatura romana sa aiba continuitate si loc de cinste in viata poporului.


B. Versul ,,Iar tu, draga tara, pace nu mai ai!” semnifica tristetea autorului fata de poporul roman greu incercat de luptele duse cu cotropitorii pentru bogatiile sale la care cineva mereu va ravni. ,,Nu se sterge bine sangele de plai” este teama poetului ca stramosii plaiului romanesc au luptat pentru independenta, dar pace tot nu va fi din cauza razboaielor, iar tara trebuie sa fie mereu in alerta. am o garsoniera intr-un bloc nou....regret amarnic!!! nu pot sa spun cate nereguli incep sa apara acum la 3-4 ani , deoarece sper sa o vand...la naiba cu finisajele, vreau doar sa nu cada blocul pe mine!!! buna! in ce zona doriti sa fie ap ? cite camere si de cit dispuneti sa dati? multumesc si astept raspuns. cred ca "thak you" este "multumesc" iar "thanks" ,"mersi"............ Informal:a, b, d, i, k, l, m  

Restul  sunt formal salut, claudiu aici. sunt membru de ceva timp, dar nu am fost prea activ pe forum. dacă aveți întrebări specifice vă pot răspunde cu mare drag. până atunci pot zice doar că abilitățile de om tehnic sunt extrem de bine-venite în administrația locală, acolo unde totul se bazează pe hârtii plimbate din… Buna! Te rog frumos data viitoare sa postezi tot fragmentul, nu doar o parte din el. Sa spui exact de cate exercitii ai nevoie. Ar fi dragut daca ai posta mai multe intrebari atunci cand ai prea multe exercitii. E foarte mult de scris in cazul acesta.  

Rezolvare:  

a. Patru elemente lexicale ale campului semantic pentru substantivul ,,pamant” sunt: ,,huma”, ,,lut”, ,,bulgare”, ,,vagauna”. 


b. Doua imagini artistice extrase din fragment sunt: imaginea dinamica ,,se apleca, lua in maini un bulgare si-l sfarama”, imaginea gustativa: ,,simtind neincetat atingerea rece si dulceata amara a pamantului”.


c. Sintagma ,,dulceata amara” este o figura de stil numita oximoron. Ion simte atingerea ,,dulce” a pamantului pe care il iubeste mai presus decat viata sa, dar in acelasi timp, ,,amar” este gustul pe care il simte gandindu-se la truda sa asupra acestuia. Desi il iubeste, uraste faptul ca nu este stapanul deasupra tuturor pamanturilor.


d. Protagonistul este dominat de sentimente precum disperarea, iubirea si frica de a nu pierde cel mai sfant si drag lucru pe care il are in viata sa, pamantul. Semnele prevestirii mortii gravideaza deasupra lui Ion prin fiorul ,,rece, ametitor”, determinandu-l sa imbratiseze cu patima pamantul aidoma unei iubite.   

Povestea lui Ion este drama taranului roman care munceste cu truda pentru a supravietui in societate. Dupa imbratisarea patimasa a pamantului, acesta se simte ,,ca un urias din basme care a biruit” de unde reiese puterea fizica si spirituala pe care i-o ofera pamantul. 


e. Semnele prevestitoare ale mortii protagonistului sunt urmatoarele: ,,o pofta salbatica sa imbratiseze huma” (*o ultima imbratisare a aceea ce iubeste mai mult pe lume), ,,o placere infricosata”, ,,ca niste manusi de doliu”, ,,simti un fior rece, ametitor”, ,,atingerea rece si dulceata amara a pamantului”, ,,pamantul parca se clatina in fata lui”. 


2. Sfarsitul sau este dramatic, fiind ucis de George cu o sapa, uneala simbol a muncii pamantului. Consider ca Ion este vinovat de ceea ce i s-a intamplat, fiind lipsit de scrupule pentru a-si indeplini dorintele. A fost alegerea sa punand mai presus dorinta de avutie in detrimentul iubirii. Din sfarsitul sau s-ar putea deduce faptul ca oricat de multa bogatie materiala ar avea un om nu este indeajuns, iubirea, afectiunea fata de persoana iubita fiind mai puternica. 


3. Am ales al treilea citat si sunt pro.  

In principiu, Rebreanu are dreptate cand afirma ca taranul roman are o pasiune organica fata de pamant. Este un argument real in favoarea taranului care in general este legat de pamantul sau. In acele timpuri Ion vedea pamantul ca o salvare de la saracie. Era orbit de bunurile materiale care puteau fi capatate prin munca pamantului care niciodata nu era suficient pentru el. Sacrificiul, lupta, indoielile si truda l-au doborat intr-un final pe Ion, care abia dupa imbogatire isi da seama de iubirea puternica pe care o avea fata de Florica.   

Consider ca orice om poate avea legatura cu locul sau natal, insa vremurile se schimba, iar taranii emancipandu-se puteau parasi pamantul pentru o viata decenta la oras.  

Citatul este reprezentativ pentru romanul ,,Ion” care ilustreaza un om care si-a sacrificat dorintele iubirii implinindu-si visul imbogatirii prin mandrie si orgoliu. Cand acest lucru se indeplineste, realizeaza intr-un final ca dominanta este iubirea, iar pamantul nu e decat rece, nepasator si neiertator. Vor apare daca ai sa exerzezi in viitor. La un moment dat va trebui sa revii asupra unor lectii pentru consolidarea cunostintelor. Atunci vor aparea si alte combinatii si cuvintele care nu au aparut in prima faza. Succes! * „Testament” (Tudor Arghezi)



Poezia „Testament” de Tudor Arghezi este o adevarata arta poetica modernista si face parte din genul liric. Poetul isi exprima direct gandurile, sentimentele prin intermendiul procedeelor artistice si figurilor de stil. Acesta isi exprima emotia nesfarsita fata de strabunii nostri, dragostea pentru om si natura, imensa liniste fata de acest popor incercat de lupte pentru supravietuire.


Tinand cont ca radacinile sale sunt acolo unde ,,vesnicia s-a nascut la sat”, Arghezi aduce un omagiu satului romanesc unde exista ,,rapi si gropi” pe care ,,Suite de batranii mei pe branci” le-au urcat. Copilului sau sau cititorului, mostenire nu ii poate darui decat ,,un nume adunat pe o carte”, dar care contine tot: amintiri, ganduri, trairi transpuse in versuri. Cartea ,,este hrişovul vostru cel dintâi”, deoarece fara scriitori si poeti nimic nu ar fi adus la cunostinta. Frumusetea cuvintelor vine din adevarul trait de inaintasi, munca lor fiind preschimbata in ceva frumos si autentic, ,,Sapa-n condei si brazda-n calimara”.


,,Testament” este o poezie gandita si scrisa cu intelepciune: ,,Eu am ivit cuvinte potrivite/Și framantate mii de saptamani/Le-am prefacut in versuri si icoane”. Saracia taranului roman care trudeste in camp este vazuta de poet ca ceva divin.   

O alta trasatura a genului liric este ilustrata de prezenta marcilor lexico-gramaticale, exprimate prin verbe si pronume la persoana intai (exemple: nu voi lasa, sa schimbam, eu am ivit, am luat etc.), dar si forme pronominale adjectivale (mei, noastra). Arghezi are puterea de a preschimba uratul, grotescul in tot ceea ce este mai frumos in lume: ,,Făcui din zdrenţe muguri şi coroane./Veninul strâns l-am preschimbat în miere”.  Amaraciunea taranului asudat vazuta in miere, iar ,,cenusa mortilor din vatra” este puntea de legatura intre muritori si Dumnezeu.   

Poetul nu uita sa vada si ochii taranului stralucind in zile de sarbatoare: ,,Durerea noastra surda si amara/O gramadii pe-o singura vioara” tinzand sa aminteasca faptul ca ,,Stapanul, ca un tap injunghiat” nu putea lua taranului acest drept. Poporul roman este un popor drept nu s-a lasat lovit de ,,bube, mucegaiuri si noroi”, iar ,,biciul rabdat se intoarece in cuvinte” pentru ca poetii au consemnat zbuciumul omului care a dainuit in versurile lor. Din ,,Rodul durerii de vecii intregi”, ,,ramura obscura” s-au nascut gloria si vitejia. Cel ce va citi ,,Testament” va fi coplesit de viata aspra, necrutatoare, onesta a poporului din vremuri indepartate. Acum, vremurile nu mai sunt atat de tulburi: ,,Domnita lenesa pe canapea/Sufera in cartea mea” minunandu-se ca din ea s-a faurit ,,slova de foc”, iar versurile se unesc ca ,,fierul cald imbratisat in cleste”.   

Poetul este el insasi robul lui Dumnezeu stiind ca divinitatea e constienta de ceea ce el a scris si ne transmite legatura profunda, firava dintre om si divinitate ca o salvare a amintirii ,,bunilor mei”. 


Testament” este o poezie lirica in care sentimentele poetului sunt intr-o imbratisare coplesitoare; emotiile, trairile, amintirile, povetele ne transpun intr-o lume a timpului mult prea indepartat, adica atat de departe si totusi atat de aproape. Este mesajul clar al poetului, sa nu uitam istoria taranului roman si sa transmitem prin scris realitatea pe care o infruntam, sa iubim, sa facem lucrurile urate sa devina frumoase si mai ales sa credem in forta divina.   

Asadar, poezia ,,Testament” se incadreaza in genul liric datorita procedeelor artistice, figurilor de stil, strofelor inegale si a ritmicitatii versurilor, dar si marcilor lexico-gramaticale.


*Tot ce am scris este creatie proprie. Poti sa te inspiri cu incredere. Bafta!