care este ciclul verzei si al caisului?
buna seara! insamantare, rasadire, plantare, recoltare, asta pentru varza, iar caisul inmultire prin puiet, plantare, inflorire, recoltare asta doreai sa afli? :-?
<http://www.youtube.com/watch?v=BE2OP0Ovxhc> cea mai proasta secventa ![smiley](http://www.scientia.ro/qa/qa-plugin/wysiwyg-editor/plugins/smiley/images/regular_smile.gif "smiley")hahaha ce test? Vor apare daca ai sa exerzezi in viitor. La un moment dat va trebui sa revii asupra unor lectii pentru consolidarea cunostintelor. Atunci vor aparea si alte combinatii si cuvintele care nu au aparut in prima faza. Succes! * „Testament” (Tudor Arghezi)



Poezia „Testament” de Tudor Arghezi este o adevarata arta poetica modernista si face parte din genul liric. Poetul isi exprima direct gandurile, sentimentele prin intermendiul procedeelor artistice si figurilor de stil. Acesta isi exprima emotia nesfarsita fata de strabunii nostri, dragostea pentru om si natura, imensa liniste fata de acest popor incercat de lupte pentru supravietuire.


Tinand cont ca radacinile sale sunt acolo unde ,,vesnicia s-a nascut la sat”, Arghezi aduce un omagiu satului romanesc unde exista ,,rapi si gropi” pe care ,,Suite de batranii mei pe branci” le-au urcat. Copilului sau sau cititorului, mostenire nu ii poate darui decat ,,un nume adunat pe o carte”, dar care contine tot: amintiri, ganduri, trairi transpuse in versuri. Cartea ,,este hrişovul vostru cel dintâi”, deoarece fara scriitori si poeti nimic nu ar fi adus la cunostinta. Frumusetea cuvintelor vine din adevarul trait de inaintasi, munca lor fiind preschimbata in ceva frumos si autentic, ,,Sapa-n condei si brazda-n calimara”.


,,Testament” este o poezie gandita si scrisa cu intelepciune: ,,Eu am ivit cuvinte potrivite/Și framantate mii de saptamani/Le-am prefacut in versuri si icoane”. Saracia taranului roman care trudeste in camp este vazuta de poet ca ceva divin.   

O alta trasatura a genului liric este ilustrata de prezenta marcilor lexico-gramaticale, exprimate prin verbe si pronume la persoana intai (exemple: nu voi lasa, sa schimbam, eu am ivit, am luat etc.), dar si forme pronominale adjectivale (mei, noastra). Arghezi are puterea de a preschimba uratul, grotescul in tot ceea ce este mai frumos in lume: ,,Făcui din zdrenţe muguri şi coroane./Veninul strâns l-am preschimbat în miere”.  Amaraciunea taranului asudat vazuta in miere, iar ,,cenusa mortilor din vatra” este puntea de legatura intre muritori si Dumnezeu.   

Poetul nu uita sa vada si ochii taranului stralucind in zile de sarbatoare: ,,Durerea noastra surda si amara/O gramadii pe-o singura vioara” tinzand sa aminteasca faptul ca ,,Stapanul, ca un tap injunghiat” nu putea lua taranului acest drept. Poporul roman este un popor drept nu s-a lasat lovit de ,,bube, mucegaiuri si noroi”, iar ,,biciul rabdat se intoarece in cuvinte” pentru ca poetii au consemnat zbuciumul omului care a dainuit in versurile lor. Din ,,Rodul durerii de vecii intregi”, ,,ramura obscura” s-au nascut gloria si vitejia. Cel ce va citi ,,Testament” va fi coplesit de viata aspra, necrutatoare, onesta a poporului din vremuri indepartate. Acum, vremurile nu mai sunt atat de tulburi: ,,Domnita lenesa pe canapea/Sufera in cartea mea” minunandu-se ca din ea s-a faurit ,,slova de foc”, iar versurile se unesc ca ,,fierul cald imbratisat in cleste”.   

Poetul este el insasi robul lui Dumnezeu stiind ca divinitatea e constienta de ceea ce el a scris si ne transmite legatura profunda, firava dintre om si divinitate ca o salvare a amintirii ,,bunilor mei”. 


Testament” este o poezie lirica in care sentimentele poetului sunt intr-o imbratisare coplesitoare; emotiile, trairile, amintirile, povetele ne transpun intr-o lume a timpului mult prea indepartat, adica atat de departe si totusi atat de aproape. Este mesajul clar al poetului, sa nu uitam istoria taranului roman si sa transmitem prin scris realitatea pe care o infruntam, sa iubim, sa facem lucrurile urate sa devina frumoase si mai ales sa credem in forta divina.   

Asadar, poezia ,,Testament” se incadreaza in genul liric datorita procedeelor artistice, figurilor de stil, strofelor inegale si a ritmicitatii versurilor, dar si marcilor lexico-gramaticale.


*Tot ce am scris este creatie proprie. Poti sa te inspiri cu incredere. Bafta! Se intamplase ca intr-un mic orasel de provincie,sotia unui om putred de bogat se imbolnavi grav,aceasta avea o singura fica pe care o povatui sa aiba un suflet bun.


Femeia isi mai saruta copila odata pe frunte si muri incet.Inca nu se termina bine acea iarna cu pricina ca barbatul isi alese alta nevasta.Noua sotie era vaduva,acesta mai avea inca doua fice nespus de frumoase,dar pe atat de rele la inima.Odata ce fetele isi cunoscusera sora vitrega (Cenusareasa) incepu sa se iveasca zilele pline de amaraciune.


Fetele ii spusera Cenusaresei ca ,daca are de gand sa doarma in asternuturi curate si sa manance trebuie sa munceasca in schimb.


Ca alta pedeapsa fetele ii lua Cenusaresei hainele cele frumoase si in schimb o imbracasera intr-o rochie cenusie in niste papuci de lemn.


Surorile vitrege ale Cenusaresei o lua in ras si o batjocorisera.


Aceste o imbrancira pe Cenusareasa pana la bucatarie,unde o puneau sa munceasca de dimineata pana seara:sa care apa, sa faca mancare si sa spele vasele.Ca si cum acestea nu ar fi fost de ajuns, surorile aruncau lintea si mazarea bob cu bob in cenusa,iar Cenusareasa trebuia sa le stranga pe toate,bob cu bob.


Seara fata cadea franta de oboseala,deoarece muncea toata ziulica. Prin faptul ca Cenusareasa nu avea pat,se cuibarea in cenusa, langa vatra.Pana si somnul acesteia era chinuitor.Deoarece era mereu mereu corpul murdar de cenusa ,ii spusera in batjocura Cenusareasa.


Intr-o zi,tatal celor trei fete plecase la iarmaroc.Acesta le intreba pe cele doua fice vitrege.


Prima a spus ca ar dori rochii frumoase.


A doua marturisi ca doreste margaritare si nestemate.


Intr-un sfarsit tatal intreba si pe biata Cenusareasa ce isi doreste


Cenusareasa spuse ca isi doreste prima ramurica care se va agata de palaria tatalui sau.


La iarmaroc, omul avu grija sa indeplineasca cerintele celor doua fete.In drum spre casa omul isi agatase palaria pe o crenguta de alun,dupa care isi aduse aminte de dorinta Cenusaresei.


Cand ajunse acasa omul le darui fetelor rochile si bijuteriile promise,iar Cenusaresei crenguta de alun.Fata ii multumi din suflet si,pe seara merse la mormantul mamei sale.Cenusareasa planse amarnic,udand crenguta care se transforma intr-un copac mare si frumos.


Imparatul trimise scrisoare tuturor fetelor sa vina la petrecerea printului care se pregatea sa-si gaseasca o sotie frumoasa si cu o inima de aur.


Surorile vtrege plecasera la petrecere .Cenusareasa nu fu invitata si ea,adica fu invitata dar mama vitrega nu o lasa sa vina.


Cenusareasa ceru unei pasari  albe,care venea mereu pe crenguta alunului sa poata merge si ea la petrecere.


Pasarea ii dadu o rochie si o pregati de petrecere,dar ii spuse ca atuci cand va suna orologiul ora 12, aceasta va fi imbracata din nou in hainele sale zdrenturoase.


La petrecere Cenusareasa dansa cu printul care se indragosti de ea.


Orologiul suna 12,Cenusareasa fugi in graba spre casa.Alergand pe scara Cenusareasa scapa unul dintre pantofi de clestar.


Printul o vazu fugind si o avertiza de pantof,dar aceasta nu auzea spusele acestuia.


In orasel se dadu sfoara ca toate fetele sa probeze pantoful de clestar.Ba ca era prea mare,ba ca era prea mic.


Veni randul surorilor vitrege si al Cenusaresei.Surorile vitrege incerca dar fara raspuns.Cenusareasa fu incuiata intr-o odaie,ca aceasta sa nu poata sa probeze pantoful.


Intr-un sfarsit Cenusareasa proba pantoful,care i se potrivea. Cenusareasa era viitoarea sotie a printului. nu vad ce localitate ati specificat. iasi va intereseaza? Raspunsul la aceasta intrebare pare sa fie cel intuit de toata lumea - **avem un ceas intern,**in cele din urma acordat prin succesiunea perioadelor de lumina si intuneric !



  



 Perioadele de intuneric fac ca celulele sensibile la lumina din ochii nostri sa comande productia de melatonina a glandei pineale, melatonina care **perturba transmiterea semnalelor electrice cerebrale** caracteristice perioadei de veghe - fapt care ne face sa devenim confuzi, lenti si somnolenti, trimitandu-ne la somn. Mai exact, ar fi "sabotat" talamusul, poarta de intrare a semnalelor in creier.



  



 Un studiu recent a gasit dovezi ca perioada de somn nocturna **isi are originea in comportamentul stramosilor nostri acvatici** (se stie, Viata a aparut in mediul acvatic). Chiar si rudelele noastre departate reprezentate printr-o specie de vierme marin au la o extremitate celule sensibile la lumina care comanda productia de **melatonina**. Secretia acestuia **paralizeaza cilii pe care viermele ii foloseste pentru a se deplasa**, astfel incat acesta se afunda in zone mai adanci (printre altele, si mai aparate de pradatori). La primele raze ale soarelui, productia de melatonina inceteaza si cilii se pun din nou in miscare, aducand viermele spre suprafata in zona de hranire cu alge.



  



 Pentru a scurt-circuita acest mecanism in cazul in care nu mai apare lumina salvatoare (sau alti stimuli), **organismul are si** **un ceas intern** care comanda sistarea productiei de melatonina si revenirea la starea de veghe, dupa cum au confirmat si viermii marini studiati.



  



<http://www.nytimes.com/2014/10/02/science/the-evolution-of-sleep-700-million-years-of-melatonin.html> Există, însă nu în toate cursurile. La ce curs te referi? |  | Se poate considera un sistem de axe neortogonal cu centrul in unul din varfuri si axele pe laturile rombului.Formula pentru coordonatele mijlocului unui segment este aceeasi ca in sitem ortogonal,mai exact media aritmetica a abciselor respectiv ordonatelor..Acum e suficient sa aratam ca intre 5 puncte exista 2 in care media aritmetica a abciselor respectiv ordonatelor este numar intreg,adica suma abciselor respectiv ordonatelor sa fie para.Cum pentru un numar avem 2 posibile paritati pentru o pereche o sa fie 2x2=4  posibile perechi de paritati .Mai exact (par,par);(par,impar);(impar,par) si (impar,impar) dar cum avem 5 puncte neaparat 2 dintre ele vor avea aceeasi forma si in acest caz suma abciselor respectiv ordonatelor va fi para ceea ce inseamna mijlocul este pe un varf din caroiaj. | Pentru ca le cad acele pe jos?