salut, la matematica la examen daca fac exercitiul altfel in sensul ca sa fac cu alte idei fata de ce este in barem(si daca se poate ) si da acelasi rezultat fata de cum rezolva barem- ul pot sa iau 5...? (mai mult)
salut, la matematica la examen daca fac exercitiul altfel in sensul ca sa fac cu alte idei fata de ce este in barem(si daca se poate ) si da acelasi rezultat fata de cum rezolva barem-ul pot sa iau 5 puncte?
profesorii care corecteaza sunt de matematica si se uita peste rezolvari. din cate stiu se spune ca mai bine incerci sa faci ceva si isi alege el de acolo.
buna ziua,

cred ca 50%. dar depinde mult daca porniti din start de la premisa ca “nu pot folosi asta” - replica pe care am auzit-o de multe ori despre un instrument si apoi dupa testarea instrumentului, cadrul didactic respectiv si-a dat seama ca ar putea folosi instrumentul respectiv.

din ce am s… Vor apare daca ai sa exerzezi in viitor. La un moment dat va trebui sa revii asupra unor lectii pentru consolidarea cunostintelor. Atunci vor aparea si alte combinatii si cuvintele care nu au aparut in prima faza. Succes! Evident ca gresesti.Obtii ceva de genul kg2 etc. La fiecare dintre cei 3 pasi, fiecare numar este notat o data. In final, fiecare numar va aparea de 3 ori. Deci suma celor 3 numere obtinute de elevi este de 3 ori suma numerelor. Fie s aceasta suma:  

3s=13+15+23  

3s=51  

s=17


Numerele dintre 1 si 9 cu suma 17 sunt (1, 7, 9), (2, 6, 9), (2, 7, 8), (3, 5, 9), (3, 6, 8), (4, 5, 8), (4, 6, 7).


Ultima solutie nu poate fi corecta deoarece suma maxima care poate fi obtinuta este 7+7+7=21.


Pentru (4, 5, 8), suma maxima este 8+8+8=24, care este prea mare. A 2-a suma este 8+8+5=21, care e prea mica. Deci nu putem obtine suma 23.


Din aceleasi rationamente, (3, 6, 8) nu este valida.


Solutia (3, 5, 9) este corecta, deoarece avem 9+9+5=23, 5+5+3=13 si 9+3+3=15.  

Prin verificare directa se observa ca celelalte 3 solutii nu sunt valide. Pentru primul exercițiu, îți voi da câte un exemplu la fiecare subpunct, după care te vei ghida și vei proceda analog.  

a)Avem 283-95:5=489-x (vom înlocui semnele de întrebare cu x, deoarece este evident că ni se cere un număr)  

Pentru a rezolva astfel de exerciții, trebuie doar să ținem cont de ordinea efectuării operațiilor și cea a semnelor.  

=>283-19=489-x => x=489+19-283=217  

b)x-183=861-123:3 => x= 861-41+183=1003  

c)184+156:4=x+123 =>x=184+39-123=61+39=100  

d)1404:36+x=4750-2410 => x=2340-1404:36=2340-39=2301  

Consider ca sunt e sunt bine cunoscute operatiile de impartire si de trecere dintr-un membru al ecuatiei in altul. a)Exista mai multe modalitati de a determina paritatea unei permutari.  

1.Scriem permutarea ca produs de transpozitii, anume observam ca, pornind de la permutarea data, obtin permutarea identica interschimband 1-3, 2-3, 4-6, 5-6, adica permutarea poate fi scrisa ca produs al transpozitiilor (1 3)(2 3)(4 6)(5 6). Avand un numar par de transpozitii(interschimbari), rezulta ca permutarea este para.  

2.Pentru fiecare element al permutarii, numaram cate elemente mai mici decat el se gasesc la dreapta sa. Paritatea permutarii este egala cu paritatea acestui numar. In cazul nostru, la dreapta lui 2 avem 1, a lui 3 avem 1, a lui 1 nu avem nimic, a lui 5 avem 4, a lui 6 avem 4 si a lui 4 nu avem nimic. In total, 4.


b)![\sigma^2=\sigma\sigma=\begin{pmatrix} 1&2 &3 &4 &5 &6 \\ 2&3 &1 &5 &6 &4 \end{pmatrix}\begin{pmatrix} 1&2 &3 &4 &5 &6 \\ 2&3 &1 &5 &6 &4 \end{pmatrix}=\begin{pmatrix} 1&2 &3 &4 &5 &6 \\ 3&1 &2 &6 &4 &5 \end{pmatrix}](http://latex.codecogs.com/gif.latex?\sigma^2=\sigma\sigma=\begin{pmatrix}&space;1&2&space;&3&space;&4&space;&5&space;&6&space;\\&space;2&3&space;&1&space;&5&space;&6&space;&4&space;\end{pmatrix}\begin{pmatrix}&space;1&2&space;&3&space;&4&space;&5&space;&6&space;\\&space;2&3&space;&1&space;&5&space;&6&space;&4&space;\end{pmatrix}=\begin{pmatrix}&space;1&2&space;&3&space;&4&space;&5&space;&6&space;\\&space;3&1&space;&2&space;&6&space;&4&space;&5&space;\end{pmatrix})  

![\sigma^3=\sigma^2\sigma=\begin{pmatrix} 1&2 &3 &4 &5 &6 \\ 3&1 &2 &6 &4 &5 \end{pmatrix}\begin{pmatrix} 1&2 &3 &4 &5 &6 \\ 2& 3&1 &5 &6 &4 \end{pmatrix}=\begin{pmatrix} 1& 2& 3& 4& 5&6 \\ 1& 2& 3& 4& 5&6 \end{pmatrix}=e](http://latex.codecogs.com/gif.latex?\sigma^3=\sigma^2\sigma=\begin{pmatrix}&space;1&2&space;&3&space;&4&space;&5&space;&6&space;\\&space;3&1&space;&2&space;&6&space;&4&space;&5&space;\end{pmatrix}\begin{pmatrix}&space;1&2&space;&3&space;&4&space;&5&space;&6&space;\\&space;2&&space;3&1&space;&5&space;&6&space;&4&space;\end{pmatrix}=\begin{pmatrix}&space;1&&space;2&&space;3&&space;4&&space;5&6&space;\\&space;1&&space;2&&space;3&&space;4&&space;5&6&space;\end{pmatrix}=e)  

Daca nu stii cum se combina 2 permutari, iti pot explica.  

![\sigma^{1000}=(\sigma^3)^{333}\sigma=e^{333}\sigma=\sigma](http://latex.codecogs.com/gif.latex?\sigma^{1000}=(\sigma^3)^{333}\sigma=e^{333}\sigma=\sigma)


c)De la punctul b stim ca ![\sigma^3=e](http://latex.codecogs.com/gif.latex?\sigma^3=e). Inmultim la stanga cu ![\sigma^2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?\sigma^2) in ecuatia data:  

![\sigma^3x=\sigma^2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?\sigma^3x=\sigma^2)  

![ex=\sigma^2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?ex=\sigma^2)  

![x=\begin{pmatrix} 1& 2 &3 &4 &5 &6 \\ 3& 1 &2 &6 &4 &5 \end{pmatrix}](http://latex.codecogs.com/gif.latex?x=\begin{pmatrix}&space;1&&space;2&space;&3&space;&4&space;&5&space;&6&space;\\&space;3&&space;1&space;&2&space;&6&space;&4&space;&5&space;\end{pmatrix}) ce diferenta se ofera? Ei're destul de mult la fel - singura diferență este că o variabilă trece ca un "afară" parametru nu't trebuie să fie inițializat dar trece ca o `ref` parametru trebuie să fie setat la ceva.



```
int x;
Foo(out x); // OK

int y;
Foo(ref y); // Error: y should be initialized before calling the method
```

`Ref` parametrii sunt pentru date care ar putea fi modificat, " out " parametrii sunt pentru datele's o ieșire suplimentară pentru funcția (de exemplu `int.TryParse`) care sunt deja folosind valoarea de returnare pentru ceva. nici matematic nu e logic, d-le esme. un exemplu fiind pentru un apartament in valoare de 50.000 euro, acesta presupunand ca ar fi pretul pietei corect, daca "agentul" ar "umfla" pretul cu 10% (5.000 euro) si considerand ca a semnat contract cu un comision total de 2%-3%, presupusul castig suplimentar ar fi 100-150 euro. dar, pozitionandu-l peste nivelul unde se tranzactioneaza risca sa nu fie vandut niciodata si sa nu castige nimic. mai mult! ii va ajuta pe ceilalti proprietari sa vanda in cazul in care au pretul "in piata". de ce ar pierde cineva un comision sigur de 1.000 - 1.500 euro pentru un posibil castig suplimentar de 100-150 euro cu sanse minime, apropiate de 0% de reusita ? Luand punctul a de la S4. Functia este continua in punctul a daca limitele cand x urca, respectiv coboara, la a sunt egale intre ele si cu f(a). Pe (-inf, 0), respectiv (0, inf), functia este elementara, deci continua. In 0, calculam limitele. Limita cand x urca la 0(adica limita cand x tinde la 0, x<0) este limita cand x tinde la 0 din e^x, care este 1(e^0). Limita cand x coboara la o(limita la dreapta) este limita cand x tinde la 0 din x+1, care este din nou 1. Limitele fiind egale intre ele, respectiv egale cu f(0), functia va fi continua si in 0.