suze de categorie!
dar cum se pronunta corect la cuvantul "hacker"? unii colegi de-ai mei spun ca se pronunta "hacăr" dar eu cred ca se pronunta "hecăr".
deci cine are dreptate? eu sau colegii? :p
tu pronunti bine!
cred ca "thak you" este "multumesc" iar "thanks" ,"mersi"............ Answer for you my friend: <https://www.duolingo.com/comment/4272531> :P daca aveti contractul semnat inseamna ca v-ati facut treaba si daca, acum, clientul nu vrea sa va plateasca, dati-l in judecata. lasati-l sa rada acum si fiti sigur ca pana la urma va plati ce datoreaza. stiu, ideal ar fi sa comunicam, insa unii oameni pur si simplu au impresia ca sunt mai "smecheri' nu domnule deac, nu va prefaceti ca nu intelegeti comentariul la care ati raspuns, marga se refera in general la specia din tagma numita "agent imobiliar". si anume ca e mult mai bun un deal win-win decat un deal win[agent] - loser[proprietar si cumparator]. intelegeti fenomenul? Problema a fost cauzată de caractere speciale. Nu mi - am imaginat că „$“ ar fi o astfel de afacere mare în parole. Oricum vă rugăm să găsească o lucrare în jurul valorii de ea [aici](https://nadvi.blogspot.com/2011/02/oracle-password-with-or-special.html) . Nu știu care sînt cele mai recente dicționare, așa că nu pot decît să răspund la restul întrebării.  

  

**Nu există dicționare oficiale, deci nu există nici neoficiale.** Există dicționare mai bune sau mai slabe, dicționare care poartă ștampila unei instituții mai mult sau mai puțin prestigioase, dicționare făcute de lexicografi profesioniști sau amatori etc. Dar în ultimă instanță dicționarele sînt făcute de oameni, deci chiar și cele mai bune dicționare vor fi inevitabil imperfecte.  

  

 Cine împarte dicționarele în oficiale și neoficiale (de exemplu băieții de la Dexonline) are o privire juridică asupra limbii, vede dicționarul ca pe o lege emisă de un legiuitor. În realitate dicționarele reflectă uzul. În funcție de tipul dicționarului poate fi vorba de uzul general, uzul îngrijit (la dicționarele care se vor normative), uzul colocvial, uzul arhaic, uzul regional, uzul din anumite domenii etc. Dicționarele românești obișnuite de tipul DEX-ului sînt un fel de corcitură: ele reflectă uzul general (adică și îngrijit, și arhaic, și regional, și colocvial), dar dau prioritate uzului îngrijit.  

  

 Calitatea unui dicționar se judecă după fidelitatea cu care reflectă uzul respectiv, după cît de complet și detaliat este, după cîte exemple de utilizare dă, după cît de bune și detaliate sînt informațiile auxiliare pe care le oferă despre pronunție, etimologie, morfologie etc.  

  

 Sînt de preferat dicționarele scrise de lexicografi competenți, care de obicei la rîndul lor sînt angajați în instituții de prestigiu. La noi probabil în frunte e Institutul de Lingvistică Iordan-Rosetti din București, dar dicționare bune scot și alte echipe. În schimb parafa Academiei Române e pur simbolică, pentru că Academia de fapt nu face nici un fel de verificare a calității (nu are pe nimeni care s-o facă), deci faptul că îi apare numele pe copertă nu e în sine o dovadă de calitate, ci eventual chestie de marketing. E drept totuși că institutele de lingvistică principale se află în subordinea Academiei.  

  

 Numărul de cuvinte e un indicator important, dar nu exclusiv. Eu aș merge mai degrabă pe cantitatea de text, care reflectă nivelul de detaliu și numărul de exemple. Într-un dicționar cu ceva mai puține cuvinte lipsesc acele cuvinte folosite foarte rar, de care probabil oricum n-o să aveți nevoie. Apoi și așa un dicționar nu poate fi niciodată complet și la zi, ci întotdeauna cu cel puțin cîțiva ani în urma uzului, deci cuvintele foarte rare sau cele foarte noi va trebui oricum să le învățați din altă parte.  

  

 Eu unul nu am de gînd să mai cumpăr dicționare de hîrtie. Îmi este arhisuficient serviciul oferit de situri ca Dexonline sau Dexx.ro, iar cuvintele rare sau noi le aflu de pe internet. Un dicționar de hîrtie e deja vechi în ziua în care a fost tipărit. Apoi deși sînt obișnuit cu utilizarea celor de hîrtie, un dicționar digital oferă avantaje foarte mari: căutare foarte ușoară și rapidă, căutarea avansată a unor cuvinte cu anumite proprietăți, căutarea în corpul definițiilor, tot felul de listări, posibilitatea de a copia citate din definiție, cuplarea cu alte aplicații, flexibilitate în afișare etc. În plus un dicționar online are cel puțin potențialul de a fi actualizat permanent.  

  

 Fără îndoială lexicografii vor trece curînd la a lucra direct pe dicționare online, încît cuvintele noi  și definițiile actualizate (corectate, completate) vor fi accesibile imediat. Că vor fi accesibile gratuit sau contra cost, asta e altă problemă; eu sînt gata să plătesc dacă mi se oferă o calitate mai bună decît a dicționarelor online gratuite, care nu sînt rele deloc. Problema nu e de corectitudine. Expresia e menționată în așa multe dicționare, uneori cu exemple din literatură, încît nu se pune în discuție dacă e corectă sau nu.  

  

Ea îi deranjează pe mulți vorbitori pentru că e rară și ca urmare sensul ei e insuficient de clar. Unele dicționare spun că e regionalism, dar nu precizează regiunea – un defect frecvent al dicționarelor românești.  

  

Ca urmare sfatul meu legat de această expresie – și de oricare alta care nu face parte din limba comună – este ca ea să fie folosită numai atunci cînd știm sigur că interlocutorul o înțelege. Cînd scriem pentru multă lume, de exemplu în presă, e bine s-o înlocuim cu expresii cunoscute de toți. Există destule. Felicitari!Am citit si comentariul tau de acum un an ,bravo!Adevarul e ca o limba straina nu se invata peste noapte.Mult succes in continuare! hello!
for the most appropriate answer, please send your question in english. thanks for understanding! in primul rand incepeti procedura cu avocatul dvs. daca o castigati, o faceti publica. dar important este sa cititi cu atentie ceea ce ati semnat. dracul se ascunde in detalii. si un comentariu mai personal: va felicit pentru ca doriti sa va protejati si nu stati sa va plangeti pentru “ce mi s-a intamplat si mie”. bravo!