cum se numeste melodia aia a lu parazitii care incepe in limba rusa?
buna muzy211. cred ca se numeste din coltul blocului. o poti asculta aici:
http://www.trilulilu.ro/dandan23/8866b8f1a6449f
:) auditie placuta. pup
nana
<http://www.youtube.com/watch?v=BE2OP0Ovxhc> cea mai proasta secventa ![smiley](http://www.scientia.ro/qa/qa-plugin/wysiwyg-editor/plugins/smiley/images/regular_smile.gif "smiley")hahaha [[imagine]](https://devforum.ro/uploads/default/original/2x/9/929b793be49faf74c9c2d528a535250a2af45d4a.jpeg "imagine") Ciao. Limba Romana e asa cum se spune, o combinatie intre latina, slava, daca etc.. Noi nu avem dialecte, parerea mea, e o mare diferenta intre accent si dialect... avem doar accente. Baresa putem spune ca e dialect fiindca doar ei inteleg ce vorbesc fata de limba oficiala. Baresa e o Italiana deformata de alte limbi Albaneza, Greaca, Araba etc. Stiu si eu o serie de cuvinte si expresii unele exact ca in Romana:)): fci cald, lasama-n pace , si rott la chidem :)), ch' st' fe, (se mai zice si "ce faci?" pe la Andria), fmì apch', ptev, trmont etc. Limbile se schimba din mers la contact cu alte natii :)). Answer for you my friend: <https://www.duolingo.com/comment/4272531> :P poți, dar din engleză în franceză Buna! Te rog frumos data viitoare sa postezi tot fragmentul, nu doar o parte din el. Sa spui exact de cate exercitii ai nevoie. Ar fi dragut daca ai posta mai multe intrebari atunci cand ai prea multe exercitii. E foarte mult de scris in cazul acesta.  

Rezolvare:  

a. Patru elemente lexicale ale campului semantic pentru substantivul ,,pamant” sunt: ,,huma”, ,,lut”, ,,bulgare”, ,,vagauna”. 


b. Doua imagini artistice extrase din fragment sunt: imaginea dinamica ,,se apleca, lua in maini un bulgare si-l sfarama”, imaginea gustativa: ,,simtind neincetat atingerea rece si dulceata amara a pamantului”.


c. Sintagma ,,dulceata amara” este o figura de stil numita oximoron. Ion simte atingerea ,,dulce” a pamantului pe care il iubeste mai presus decat viata sa, dar in acelasi timp, ,,amar” este gustul pe care il simte gandindu-se la truda sa asupra acestuia. Desi il iubeste, uraste faptul ca nu este stapanul deasupra tuturor pamanturilor.


d. Protagonistul este dominat de sentimente precum disperarea, iubirea si frica de a nu pierde cel mai sfant si drag lucru pe care il are in viata sa, pamantul. Semnele prevestirii mortii gravideaza deasupra lui Ion prin fiorul ,,rece, ametitor”, determinandu-l sa imbratiseze cu patima pamantul aidoma unei iubite.   

Povestea lui Ion este drama taranului roman care munceste cu truda pentru a supravietui in societate. Dupa imbratisarea patimasa a pamantului, acesta se simte ,,ca un urias din basme care a biruit” de unde reiese puterea fizica si spirituala pe care i-o ofera pamantul. 


e. Semnele prevestitoare ale mortii protagonistului sunt urmatoarele: ,,o pofta salbatica sa imbratiseze huma” (*o ultima imbratisare a aceea ce iubeste mai mult pe lume), ,,o placere infricosata”, ,,ca niste manusi de doliu”, ,,simti un fior rece, ametitor”, ,,atingerea rece si dulceata amara a pamantului”, ,,pamantul parca se clatina in fata lui”. 


2. Sfarsitul sau este dramatic, fiind ucis de George cu o sapa, uneala simbol a muncii pamantului. Consider ca Ion este vinovat de ceea ce i s-a intamplat, fiind lipsit de scrupule pentru a-si indeplini dorintele. A fost alegerea sa punand mai presus dorinta de avutie in detrimentul iubirii. Din sfarsitul sau s-ar putea deduce faptul ca oricat de multa bogatie materiala ar avea un om nu este indeajuns, iubirea, afectiunea fata de persoana iubita fiind mai puternica. 


3. Am ales al treilea citat si sunt pro.  

In principiu, Rebreanu are dreptate cand afirma ca taranul roman are o pasiune organica fata de pamant. Este un argument real in favoarea taranului care in general este legat de pamantul sau. In acele timpuri Ion vedea pamantul ca o salvare de la saracie. Era orbit de bunurile materiale care puteau fi capatate prin munca pamantului care niciodata nu era suficient pentru el. Sacrificiul, lupta, indoielile si truda l-au doborat intr-un final pe Ion, care abia dupa imbogatire isi da seama de iubirea puternica pe care o avea fata de Florica.   

Consider ca orice om poate avea legatura cu locul sau natal, insa vremurile se schimba, iar taranii emancipandu-se puteau parasi pamantul pentru o viata decenta la oras.  

Citatul este reprezentativ pentru romanul ,,Ion” care ilustreaza un om care si-a sacrificat dorintele iubirii implinindu-si visul imbogatirii prin mandrie si orgoliu. Cand acest lucru se indeplineste, realizeaza intr-un final ca dominanta este iubirea, iar pamantul nu e decat rece, nepasator si neiertator. Salut !

  

 E duminica, va invit sa ne amuzam (sau sa ne scandalizam) ! Am consultat fugar 2 site-uri de profil (homeo si homeopatie), in pagini semnate de medici cu "specializare in homeopatie" - DA, in Romania este o disciplina medicala recunoscuta legal.

  

 - Intai am aflat ca "preparatele homeopatice" au origine vegetala, animala sau minerala. Suna destul de inofensiv, dar cand trecem la detalii, plonjam direct in Evul Mediu !

 Sa vedem cateva exemple: albine, furnici sau alte insecte macinate, venin de la diverse reptile sau insecte, cerneala de sepie, ciuperci, saruri, metale, hormoni, alti compusi organici sau minerali, etc. Pana aici e bine - avand in vedere dilutiile, dar mai urmeaza, citez selectiv: seruri, vaccinuri, toxine, anatoxine, virusuri, secreţii sau excreţii patologice; Psorinum, obţinut din lizatele serozitatilor leziunilor de scabie, culturi microbiene pure, Colibacillinum, lizate obţinute din culturile de Escherichia coli, autoizoterapeutice obţinute din prelevatele biologice ale bolnavului şi destinate folosirii sale exclusive (urină, puroi, expectoraţii...), heteroizoterapeutice obţinute din alergene: polen, păr de pisică, praful de casă, acarieni, ţigări...

  

 2. Apoi am aflat ca CH= dilutie centesimala hahnemanianna, dupa numele vraciului care a inventat procedeul in secolul XVIII (!!!). Intr-adevar, cum ziceau si colegii, CH1 este prima dilutie centesimala (a unui extract cu ce concentratie ?), CH2 a doua dilutie, etc. Comedia este ca specialistii ne asigura ca dilutiile mari sunt mult mai puternice decat cele mici, fiind utilizate inclusiv concentratii de 100.000 CH !![surprise](http://www.scientia.ro/qa/qa-plugin/wysiwyg-editor/plugins/smiley/images/omg_smile.gif "surprise"). Iar cu cat dilutia este mai mare, frecventa administrarii este mai scazuta, de pilda o data pe luna !!!

  

 Daca nici asta nu este definitia excrocheriei ...

  

 3. Privind intrebarea lui Gogu, desigur, 0,5 mg este cantitatea "substantei active" ultra-extra-super-hiperdiluate dintr-un comprimat.

  

 PS: Iar la final, doctorul ne asigura:

*Pe de altă parte, priza de medicamente homeopatice nu este incompatibilă cu alte medicamente, în special alopate, acţiunea lor nesituându-se la acelaşi nivel, dar permiţând adesea o sinergie terapeutică.* am raspuns astazi la o intrebare similara. va rog cautati in raspunsurile de mai sus înnebunit-o. ***Viral.*** Cuvîntul acesta e deja... viral, nu mai poate fi împiedicat să se răspîndească (dacă chiar i-a trecut cuiva prin cap să-l împiedice). Sensul din medicină și biologie nu are deloc de suferit, de altfel vorbitorii sînt destul de inteligenți să-și dea seama că sensul legat de virusul biologic e cel propriu, în timp ce sensul legat de internet e metaforic: ceva (un videoclip etc.) este viral dacă se răspîndește rapid, ca virusul unei boli molipsitoare.  

  

 E interesant că propuneți să spunem *popular* în loc de *viral*. În primul rînd, există o diferență de nuanță: *popular* înseamnă „îndrăgit de mulți”, iar *viral* înseamnă că se împrăștie ca o molimă, nu neapărat pentru că ar fi îndrăgit. În al doilea rînd, *popular* cu sensul „îndrăgit de mulți” aproape că dispăruse din română acum cîteva zeci de ani. Lumea nu mai spunea *un om popular*, ca pe vremuri. Dar sensul a reînviat recent, ca traducere pentru englezescul *popular*. Eu unul îl percep ca pe un barbarism, pentru că în copilăria și tinerețea mea nu vorbea nimeni așa, iar acum e din ce în ce mai frecvent, în exact aceleași contexte în care se folosește *popular* în engleză (vorbesc de acest sens particular, nu de toate). Ca urmare am fost surprins că propuneți un barbarism în locul altuia. E drept totuși că nu poate fi clasificat ca barbarism propriu-zis, pentru că sensul acesta a existat ca atare în română și a luat doar o pauză, deci e în același timp barbarism și arhaism.  

  

***Sit.*** Cei mai mulți spun într-adevăr *site* (citit *sait*, că sitele sînt altceva...), dar există și o proporție semnificativă de vorbitori care spun *sit*, eventual *sit de internet* ca să fie și mai clar. Explicația e simplă: anglicismul *site* are de fapt aceeași origine și a avut inițial același sens ca situl nostru. Ei l-au luat pe *site* din franceză (cuvîntul *site*, citit *sit*, de origine latină), iar noi l-am luat pe *sit* tot de acolo și l-am adaptat grafic. Ambele au avut la început sensul „loc”, dar specializat puțin altfel în cele trei limbi. Ce rost are să reîmprumutăm pe ocoliș un cuvînt pe care l-am împrumutat deja o dată? Nu e mai simplu să ne folosim propriul nostru cuvînt, care în plus mai are și avantajul major că e total adaptat fonetic și grafic la limbă? E nevoie doar să-i mai adăugăm un sens, exact cum au făcut de altfel și anglofonii cînd au început să-l folosească pe *site* pentru a denota un loc de pe internet. Dacă ei pot, sigur putem și noi, nu? Eu spun *sit*.  

  

 Grafia *sait* nu e greșită, cum greșit spune Ciprian Constantin, ci doar adaptată la limbă. Dacă adaptarea e o greșeală, atunci și următoarele anglicisme ar fi la fel de greșite: *meci, fotbal, dispecer, gem, pulover, interviu, trening, lider, miting, tramvai, stres*.  

  

***Downloada.*** Mie mi se pare un monstru, atît fonetic cît și grafic, încît nu-l folosesc niciodată. Presupun că lumea îl folosește doar din comoditate sau snobism. Nu cred că dorința de precizie a exprimării poate fi atît de puternică încît să ducă la folosirea unui cuvînt care-ți limbă plimba-n gură. *A descărca* e un termen suficient de precis, mai ales dacă avem și un context. La fel *a încărca* sau *a trimite* pentru *upload*.