"romanul n-are noroc, dar se pricepe la tot..."da, versurile din melodia lui c.r.b.l chiar asa sa fie, romanul niciun gram de noroc sa aiba?
pai nu stiai ca romanul e cam ghinionist dar nu chiar asa cum zice in cantec cateodata mai vine si norocul dar mai vine si ghinionul si nu prea ai ce sa faci in privinta asta
din pacate nu am acest talent, altfel as juca la loto, nu ma descurc bine cu sansele. va urez succes oricum! Salut.Daca ai fi pus si nota zero as fi dat zero.Sau zero barat.Au furat de-au rupt si nu face nimeni o zi de puscarie(Doar Bombonel 2 ani din care va face doar 1 si il scot astia afara pe motiv de buna purtare sau ca nu suporta regimul de detentie sau pe caz de boala).pa Dragostea are simultan următoarele proprietăți potrivite pentru cîntece:  

  

- Poeții și textierii sînt motivați, prin propria lor experiență, să scrie despre dragoste. Chiar și atunci cînd acele experiențe personale de dragoste sînt triste, o parte din amintirea lor este plăcută, nostalgică.  

  

- Ascultătorii cîntecelor le ascultă și ei cu plăcere, tot pentru că le aduc aminte de întîmplări personale, mai vechi sau mai noi sau chiar curente.  

  

- Dragostea poate avea o mare mulțime de aspecte diferite, de la comic la tragic, de la platonic la sexual etc., deci oferă o mare varietate de moduri de abordare lirică.  

  

- Spre deosebire de multe alte sentimente, dragostea este universală, la fel de valabilă și în Egiptul antic, și în Verona lui Romeo și a Julietei, și în Parisul de ieri, și în Bucureștiul de azi, dincolo de clase sociale, indiferent de avere, inteligență sau cultură.  

  

Există și alte sentimente puternice, de exemplu tristețea produsă de moartea cuiva, sentimentul de nedreptate socială, teama față de ororile războiului, bucuria față de frumusețile naturii etc. Iar poeții scriu și despre ele, compozitorii le pun pe note și cîntăreții le cîntă. Dar astfel de cîntece au în general mai puțin succes, pentru că puțini ascultă cu plăcere cîntece despre moarte, puțini înțeleg nenorocirea unui țăran fără pămînt etc.  

  

Avem poezii despre înțelepciune, patrie, lună și stele, limba română, eroi naționali, cățeluși, întîmplări comice, haiduci, ostași, greieri și furnici, mateloți, mame, învățători, Dumnezeu, păsărele, daci, anotimpuri și așa mai departe. Apoi avem și poezii de dragoste. Dumneavoastră, dacă ați fi compozitor, ce poezii ați alege pentru a face un cîntec de succes? Și nu mă refer neapărat la succesul comercial, ci în primul rînd la bucuria publicului de a vă asculta cîntecul. orice proprietar serios face asta singur. insa sunt multi oameni carora, pur si simplu, nu le pasa. bineinteles ca daca nu le pasa de proprietatea lor, de ce ar trebui sa ii pese clientului? dar asta este o alta poveste. aveti dreptate, cateodata trebuie sa mai lucram la lucrurile de baza. eu nu as investi niciodata intr-un teren “extravilan pretabil constructii”. oricine poate veni cu ce argument doreste. eu nu cred! cand investim intr-o proprietate, nu o facem doar pentru astazi, pentru noi. daca maine dorim sa vindem, trebuie ca toate actele sa fie perfecte,sa nu fie “dulci” si sa cautam “oameni intelegatori la problemele romanesti”. A. 1. Expresia ,,din calea afara” din textul dat semnifica exagerarea.  

2. Ulpia si Ulpia Traiana sunt respinse deoarece scriitorii considera ca latinismul imprumutat de poporul roman nu face bine literaturii romane.  

3. Sentimentul este coplesitor pentru scriitori deoarece exprima bucuria si satisfactia ca revista Junimea va fi dedicata tuturor scriitorilor (juni), dar si celorlalti care vor adeva la ea. Este sentimentul de mandrie si respect pentru literatura romana (Junimea – titlul perfect romaneste).  

4. Initiativa junimistilor este in fond una serioasa, cu ganduri bune si asteptari mari. Desi autorul descrie in mod haios acea intamplare, ea este cat se poate de serioasa: dorinta de a infiinta ceva in care limba si literatura romana sa aiba continuitate si loc de cinste in viata poporului.


B. Versul ,,Iar tu, draga tara, pace nu mai ai!” semnifica tristetea autorului fata de poporul roman greu incercat de luptele duse cu cotropitorii pentru bogatiile sale la care cineva mereu va ravni. ,,Nu se sterge bine sangele de plai” este teama poetului ca stramosii plaiului romanesc au luptat pentru independenta, dar pace tot nu va fi din cauza razboaielor, iar tara trebuie sa fie mereu in alerta. nu cred dar nu se stie niciodata. speranta moare ultima! * „Testament” (Tudor Arghezi)



Poezia „Testament” de Tudor Arghezi este o adevarata arta poetica modernista si face parte din genul liric. Poetul isi exprima direct gandurile, sentimentele prin intermendiul procedeelor artistice si figurilor de stil. Acesta isi exprima emotia nesfarsita fata de strabunii nostri, dragostea pentru om si natura, imensa liniste fata de acest popor incercat de lupte pentru supravietuire.


Tinand cont ca radacinile sale sunt acolo unde ,,vesnicia s-a nascut la sat”, Arghezi aduce un omagiu satului romanesc unde exista ,,rapi si gropi” pe care ,,Suite de batranii mei pe branci” le-au urcat. Copilului sau sau cititorului, mostenire nu ii poate darui decat ,,un nume adunat pe o carte”, dar care contine tot: amintiri, ganduri, trairi transpuse in versuri. Cartea ,,este hrişovul vostru cel dintâi”, deoarece fara scriitori si poeti nimic nu ar fi adus la cunostinta. Frumusetea cuvintelor vine din adevarul trait de inaintasi, munca lor fiind preschimbata in ceva frumos si autentic, ,,Sapa-n condei si brazda-n calimara”.


,,Testament” este o poezie gandita si scrisa cu intelepciune: ,,Eu am ivit cuvinte potrivite/Și framantate mii de saptamani/Le-am prefacut in versuri si icoane”. Saracia taranului roman care trudeste in camp este vazuta de poet ca ceva divin.   

O alta trasatura a genului liric este ilustrata de prezenta marcilor lexico-gramaticale, exprimate prin verbe si pronume la persoana intai (exemple: nu voi lasa, sa schimbam, eu am ivit, am luat etc.), dar si forme pronominale adjectivale (mei, noastra). Arghezi are puterea de a preschimba uratul, grotescul in tot ceea ce este mai frumos in lume: ,,Făcui din zdrenţe muguri şi coroane./Veninul strâns l-am preschimbat în miere”.  Amaraciunea taranului asudat vazuta in miere, iar ,,cenusa mortilor din vatra” este puntea de legatura intre muritori si Dumnezeu.   

Poetul nu uita sa vada si ochii taranului stralucind in zile de sarbatoare: ,,Durerea noastra surda si amara/O gramadii pe-o singura vioara” tinzand sa aminteasca faptul ca ,,Stapanul, ca un tap injunghiat” nu putea lua taranului acest drept. Poporul roman este un popor drept nu s-a lasat lovit de ,,bube, mucegaiuri si noroi”, iar ,,biciul rabdat se intoarece in cuvinte” pentru ca poetii au consemnat zbuciumul omului care a dainuit in versurile lor. Din ,,Rodul durerii de vecii intregi”, ,,ramura obscura” s-au nascut gloria si vitejia. Cel ce va citi ,,Testament” va fi coplesit de viata aspra, necrutatoare, onesta a poporului din vremuri indepartate. Acum, vremurile nu mai sunt atat de tulburi: ,,Domnita lenesa pe canapea/Sufera in cartea mea” minunandu-se ca din ea s-a faurit ,,slova de foc”, iar versurile se unesc ca ,,fierul cald imbratisat in cleste”.   

Poetul este el insasi robul lui Dumnezeu stiind ca divinitatea e constienta de ceea ce el a scris si ne transmite legatura profunda, firava dintre om si divinitate ca o salvare a amintirii ,,bunilor mei”. 


Testament” este o poezie lirica in care sentimentele poetului sunt intr-o imbratisare coplesitoare; emotiile, trairile, amintirile, povetele ne transpun intr-o lume a timpului mult prea indepartat, adica atat de departe si totusi atat de aproape. Este mesajul clar al poetului, sa nu uitam istoria taranului roman si sa transmitem prin scris realitatea pe care o infruntam, sa iubim, sa facem lucrurile urate sa devina frumoase si mai ales sa credem in forta divina.   

Asadar, poezia ,,Testament” se incadreaza in genul liric datorita procedeelor artistice, figurilor de stil, strofelor inegale si a ritmicitatii versurilor, dar si marcilor lexico-gramaticale.


*Tot ce am scris este creatie proprie. Poti sa te inspiri cu incredere. Bafta! Buna! Te rog frumos data viitoare sa postezi tot fragmentul, nu doar o parte din el. Sa spui exact de cate exercitii ai nevoie. Ar fi dragut daca ai posta mai multe intrebari atunci cand ai prea multe exercitii. E foarte mult de scris in cazul acesta.  

Rezolvare:  

a. Patru elemente lexicale ale campului semantic pentru substantivul ,,pamant” sunt: ,,huma”, ,,lut”, ,,bulgare”, ,,vagauna”. 


b. Doua imagini artistice extrase din fragment sunt: imaginea dinamica ,,se apleca, lua in maini un bulgare si-l sfarama”, imaginea gustativa: ,,simtind neincetat atingerea rece si dulceata amara a pamantului”.


c. Sintagma ,,dulceata amara” este o figura de stil numita oximoron. Ion simte atingerea ,,dulce” a pamantului pe care il iubeste mai presus decat viata sa, dar in acelasi timp, ,,amar” este gustul pe care il simte gandindu-se la truda sa asupra acestuia. Desi il iubeste, uraste faptul ca nu este stapanul deasupra tuturor pamanturilor.


d. Protagonistul este dominat de sentimente precum disperarea, iubirea si frica de a nu pierde cel mai sfant si drag lucru pe care il are in viata sa, pamantul. Semnele prevestirii mortii gravideaza deasupra lui Ion prin fiorul ,,rece, ametitor”, determinandu-l sa imbratiseze cu patima pamantul aidoma unei iubite.   

Povestea lui Ion este drama taranului roman care munceste cu truda pentru a supravietui in societate. Dupa imbratisarea patimasa a pamantului, acesta se simte ,,ca un urias din basme care a biruit” de unde reiese puterea fizica si spirituala pe care i-o ofera pamantul. 


e. Semnele prevestitoare ale mortii protagonistului sunt urmatoarele: ,,o pofta salbatica sa imbratiseze huma” (*o ultima imbratisare a aceea ce iubeste mai mult pe lume), ,,o placere infricosata”, ,,ca niste manusi de doliu”, ,,simti un fior rece, ametitor”, ,,atingerea rece si dulceata amara a pamantului”, ,,pamantul parca se clatina in fata lui”. 


2. Sfarsitul sau este dramatic, fiind ucis de George cu o sapa, uneala simbol a muncii pamantului. Consider ca Ion este vinovat de ceea ce i s-a intamplat, fiind lipsit de scrupule pentru a-si indeplini dorintele. A fost alegerea sa punand mai presus dorinta de avutie in detrimentul iubirii. Din sfarsitul sau s-ar putea deduce faptul ca oricat de multa bogatie materiala ar avea un om nu este indeajuns, iubirea, afectiunea fata de persoana iubita fiind mai puternica. 


3. Am ales al treilea citat si sunt pro.  

In principiu, Rebreanu are dreptate cand afirma ca taranul roman are o pasiune organica fata de pamant. Este un argument real in favoarea taranului care in general este legat de pamantul sau. In acele timpuri Ion vedea pamantul ca o salvare de la saracie. Era orbit de bunurile materiale care puteau fi capatate prin munca pamantului care niciodata nu era suficient pentru el. Sacrificiul, lupta, indoielile si truda l-au doborat intr-un final pe Ion, care abia dupa imbogatire isi da seama de iubirea puternica pe care o avea fata de Florica.   

Consider ca orice om poate avea legatura cu locul sau natal, insa vremurile se schimba, iar taranii emancipandu-se puteau parasi pamantul pentru o viata decenta la oras.  

Citatul este reprezentativ pentru romanul ,,Ion” care ilustreaza un om care si-a sacrificat dorintele iubirii implinindu-si visul imbogatirii prin mandrie si orgoliu. Cand acest lucru se indeplineste, realizeaza intr-un final ca dominanta este iubirea, iar pamantul nu e decat rece, nepasator si neiertator. va multumesc mult pentru urare dle walsh , stati linistit ca deja am emigrat si va spun sincer ca este mult mai bine . credeti ca in rom. nu regleaza statul tot? vorbiti asa pentru ca probabil aveti o proprietate , dar la cei care nu au si probabil ca nu vor avea niciodata o casa din cauza salariului de mizerie de 1000 lei net pe care il iau dupa o luna de zile de munca v-ati gandit? nu este vorba de nici-un comunism dar daca stau bine si gandesc cred ca era mai bine pe vremea lor, cel putin nu erau atatia oameni aruncati in strada, sa nu mai vb despre faptul ca toti primeau case de la locul de munca. nu vi se pare totusi ca preturile la locuinte sunt exorbitante in raport cu salariul care abia ajunge de azi pe maine?
 daca nu , mai ganditi-va . cu respect.