cum se numeste actorul care-l interpretează pe sabri în "În dragoste si in război "?
durkan celikkaya
Împăratul Verde nu are moştenitori şi îi cere fratelui său să i-l trimită pe cel mai vrednic dintre cei trei fii ai săi, căruia să îi lase împărăţia. Fiul cel mare şi cel mijlociu se oferă pe rând dar se întorc umiliţi din drum după ce le iese un urs în cale. Fiul cel mic nu vrea să îşi dezamăgească tatăl şi, la sfaturile unei bătrâne gârbovite (Sfânta Duminică), îi cere hainele, armele şi calul pe care le-a folosit tatăl în tinereţe. Bătrâna îl învaţă pe fiul cel mic cum să îşi aleagă calul: să ducă o tavă cu jăratic în grajd şi să îl aleagă pe cel care va veni să mănânce. Aparent o mârţoagă bătrână, calul care mănâncă jăratic se dovedeşte a fi un armăsar înzestrat cu darul vorbirii şi al zborului. Când să pornească la drum şi fiului cel mic îi iese în cale ursul fioros, care se dovedeşte a fi tatăl deghizat. Mezinul trece testul tatălui, care îi oferă blana de urs şi un sfat important: să se ferească de omul spân şi de omul roş, însă tocmai această învăţătură nu o va putea urma personajul principal: refuză de două ori ajutorul Spânului dar a treia oară, rătăcindu-se în pădure, este nevoit să îl accepte. Spânul îl păcăleşte, îl obligă să devină slujitorul său, numindu-l Harap-Alb, iar el se dă drept nepotul Împăratului Verde. Ajungând în sfârşit în împărăţia acestuia, Spânul încearcă să scape de Harap-Alb, trimiţându-l în misiuni periculoase. Cu ajutorul calului său dar şi al Sfintei Duminici, Harap-Alb reuşeşte să fure salatele din grădina Ursului şi să ucidă cerbul cu diamante încrustate în piele. O ultimă misiune este aceea de a o aduce pe fata Împăratului Roş. Pe drum alege să cruţe o nuntă de furnici şi să ajute un roi de albine. Ca mulţumire pentru bunătatea sa insectele se oferă să îl ajute: îi dăruiesc câte o aripă pe care va trebui să o ardă când va avea nevoie de ele. De asemenea, se întâlneşte cu Gerilă, Fomilă, Setilă, Ochilă şi Păsări-Lăţi-Lungilă, pe care îi ia cu el spre tărâmul Împăratului Roş. Ajunşi acolo trebuie să treacă de anumite probe în care talentele noilor prieteni se dovedesc necesare: să doarmă într-o casă foarte fierbinte, să mănânce şi să bea cantităţi uriaşe de mâncare şi vin, să aleagă macul din nisip (unde îl vor ajuta furnicile), să păzească pe fata Împăratului peste noapte, să o deosebească faţă de sora ei vitregă, ce îi semăna foarte mult (unde îl va ajuta regina albinelor). O ultimă probă este propusă chiar de fata Împăratului Roş: o întrecere între turturica ei şi calul lui Harap-Alb după trei smicele de măr dulce, apă vie şi apă moartă. Calul reuşeşte să îndeplinească şi această ultimă condiţie aşa că Împăratul Roş este nevoit să i-o dea pe fiica sa lui Harap-Alb. Pe drumul înapoi cei doi se îndrăgostesc, fata dă în vileag secretul Spânului şi le spune tuturor că Harap-Alb este adevăratul nepot al Împăratului Verde. Spânul îi retează capul lui Harap-Alb, calul îl omoară pe Spân iar fata Împăratului Roş se foloseşte de smicelele de măr dulce, de apa vie şi apa moartă pentru a îl readuce la viaţă pe iubitul ei. În final se căsătoresc, rămân moştenitori peste împărăţia unchiului şi petrec fericiţi până în momentul de faţă. cate camere, alte detalii, in ce suma? pentru teren in sabareni: 0768.895.658 sau 0722.417.281 Doligo e cel mai bn.. de asta am note bune! nu stiu. * „Testament” (Tudor Arghezi)



Poezia „Testament” de Tudor Arghezi este o adevarata arta poetica modernista si face parte din genul liric. Poetul isi exprima direct gandurile, sentimentele prin intermendiul procedeelor artistice si figurilor de stil. Acesta isi exprima emotia nesfarsita fata de strabunii nostri, dragostea pentru om si natura, imensa liniste fata de acest popor incercat de lupte pentru supravietuire.


Tinand cont ca radacinile sale sunt acolo unde ,,vesnicia s-a nascut la sat”, Arghezi aduce un omagiu satului romanesc unde exista ,,rapi si gropi” pe care ,,Suite de batranii mei pe branci” le-au urcat. Copilului sau sau cititorului, mostenire nu ii poate darui decat ,,un nume adunat pe o carte”, dar care contine tot: amintiri, ganduri, trairi transpuse in versuri. Cartea ,,este hrişovul vostru cel dintâi”, deoarece fara scriitori si poeti nimic nu ar fi adus la cunostinta. Frumusetea cuvintelor vine din adevarul trait de inaintasi, munca lor fiind preschimbata in ceva frumos si autentic, ,,Sapa-n condei si brazda-n calimara”.


,,Testament” este o poezie gandita si scrisa cu intelepciune: ,,Eu am ivit cuvinte potrivite/Și framantate mii de saptamani/Le-am prefacut in versuri si icoane”. Saracia taranului roman care trudeste in camp este vazuta de poet ca ceva divin.   

O alta trasatura a genului liric este ilustrata de prezenta marcilor lexico-gramaticale, exprimate prin verbe si pronume la persoana intai (exemple: nu voi lasa, sa schimbam, eu am ivit, am luat etc.), dar si forme pronominale adjectivale (mei, noastra). Arghezi are puterea de a preschimba uratul, grotescul in tot ceea ce este mai frumos in lume: ,,Făcui din zdrenţe muguri şi coroane./Veninul strâns l-am preschimbat în miere”.  Amaraciunea taranului asudat vazuta in miere, iar ,,cenusa mortilor din vatra” este puntea de legatura intre muritori si Dumnezeu.   

Poetul nu uita sa vada si ochii taranului stralucind in zile de sarbatoare: ,,Durerea noastra surda si amara/O gramadii pe-o singura vioara” tinzand sa aminteasca faptul ca ,,Stapanul, ca un tap injunghiat” nu putea lua taranului acest drept. Poporul roman este un popor drept nu s-a lasat lovit de ,,bube, mucegaiuri si noroi”, iar ,,biciul rabdat se intoarece in cuvinte” pentru ca poetii au consemnat zbuciumul omului care a dainuit in versurile lor. Din ,,Rodul durerii de vecii intregi”, ,,ramura obscura” s-au nascut gloria si vitejia. Cel ce va citi ,,Testament” va fi coplesit de viata aspra, necrutatoare, onesta a poporului din vremuri indepartate. Acum, vremurile nu mai sunt atat de tulburi: ,,Domnita lenesa pe canapea/Sufera in cartea mea” minunandu-se ca din ea s-a faurit ,,slova de foc”, iar versurile se unesc ca ,,fierul cald imbratisat in cleste”.   

Poetul este el insasi robul lui Dumnezeu stiind ca divinitatea e constienta de ceea ce el a scris si ne transmite legatura profunda, firava dintre om si divinitate ca o salvare a amintirii ,,bunilor mei”. 


Testament” este o poezie lirica in care sentimentele poetului sunt intr-o imbratisare coplesitoare; emotiile, trairile, amintirile, povetele ne transpun intr-o lume a timpului mult prea indepartat, adica atat de departe si totusi atat de aproape. Este mesajul clar al poetului, sa nu uitam istoria taranului roman si sa transmitem prin scris realitatea pe care o infruntam, sa iubim, sa facem lucrurile urate sa devina frumoase si mai ales sa credem in forta divina.   

Asadar, poezia ,,Testament” se incadreaza in genul liric datorita procedeelor artistice, figurilor de stil, strofelor inegale si a ritmicitatii versurilor, dar si marcilor lexico-gramaticale.


*Tot ce am scris este creatie proprie. Poti sa te inspiri cu incredere. Bafta! la ce pret este cel cu 2 camere? nu stiu exact! o secunda va rog, sa pocnesc din degete si sa va spun! daca nu, putem apela la un magician indian, care va dansa dansul imaginar al evaluarii (similar cu dansul ploii) si el va veni cu raspunsul la intrebarea dvs. de ce nu deveniti mai serios? este vorba despre banii dvs. , despre viitorul dvs. dvs. chiar va asteptati sa primiti un raspuns adecvat online? daca da, atunci mult noroc si cumparati destule servetele pentru a plange dupa aceea! in-su-lar cate camere?