vreau sa scot pe foi a4 niste paragrafe de pe un site de pe internet, dar nu am imprimanta. oare daca as copia acele paragrafe de pe net si le- as muta pe stick, m- ar ajuta la un xerox cu copierea lor...? (mai mult)
vreau sa scot pe foi a4 niste paragrafe de pe un site de pe internet, dar nu am imprimanta. oare daca as copia acele paragrafe de pe net si le-as muta pe stick, m-ar ajuta la un xerox cu copierea lor pe fișe? si inca ceva, unde sa le copiez ca sa se poata citi de pe stick, mai exact in ce program?
pune informatia in orice editor de text (word, notepad, wordpad), iar la centrul de listare poti sa ceri sa-ti aranjeze informatia pe pagina in modul dorit, apoi sa o scoata pe foaie.
textul se aranheaza cel mai bine in word, iar cu putina rabdare poti face asta chiar tu acasa, urmand ca la xerox doar sa-ti scoata informatia pe hartie, la dimensiunea dorita.
fiecare document slide poate fi descărcat în pc ca ppt. cât despre filmele de pe youtube, eu am copiat link-urile într-un document word.

de asemenea, am întâlnit la câțiva colegi materiale care m-au inspirat prin extensiile / link-urile / aplicațiile folosite. astfel că am reținut și aceste resurse… Sunt multe lucruri care lipsesc din curs, dar le poti invata/ exersa pe alte site-uri. 


Propozitii interogative explicatii   

<http://grafitgroup.ro/lectii/forma_interogativa.php>  

Si aici exemple 
 <http://grafitgroup.ro/lectii/propozitii_interogative.php>


Propozitii negative:  

<http://grafitgroup.ro/lectii/propozitii_negative.php> Eu sunt de aceeasi parere cu asexe: un computer depinde de o minte umana ca sa fie alimentat cu informatii si programe. Are viteza de procesare mai mare decat a creierului uman si poate inmagazina mai multe date; dar, daca e adevarata chestia cu utilizarea a doar 10% din capacitatile creierului, la dimensiunile pe care le are... va dati seama ce eficienta presupune asta? Un calculator, daca vrei sa ii cresti performantele, trebuie sa il perfectionezi, sa il miniaturizezi... De fapt, el a fost creat in scopul de a-l ajuta pe om, nu de a-i fi egal (nicidecum superior). Si haideti sa nu ne gandim numai la chestii "tehnice": omul este creativ, in toate sensurile acestui cuvant; un calculator nu va fi in stare sa scrie o poezie, sa picteze un tablou, sa compuna o piesa de teatru sau un concert... nu va fi capabil sa gaseasca solutia cea mai buna intr-un caz de forta majora (daca nu are incarcat programul corespunzator sau daca programatorul nu a intuit necesitatea unei anumite optiuni... face si calculatorul ce poate!). Apoi, un calculator este static si dependent de curent. Eu cred ca ar trebui luate in calcul mai multe aspecte, ca sa putem decide daca ar fi mai "eficient". Probabil ca, la un moment dat, va fi posibila crearea de cyborg-i. Dar noi inca nu suntem capabili sa gasim solutii la probleme cotidiene cu care ne confruntam de multi ani... iar stiinta este in permanenta miscare... Cine stie ce se va mai descoperi? Poate ca va veni ziua in care - vorba lui Iosif - ne vom planta placute in cap, sa ne intensifice activitatea cerebrala; si, atunci, robotii vor fi iarasi devansati... :)  

  

Oricum... ar fi bine ca aceasta inteligenta artificiala sa nu scape de sub controlul omului, ca am putea avea mari belele... Si sa nu imi spuneti ca am vazut prea multe filme SF... lucruri care in urma cu vreo cateva zeci de ani parea de-a dreptul imposibile, azi fac parte din viata celor de gradinita... ;) Există deci două situaţii:  

  

- când cumperi la distanţă (de pe Internet, de exemplu) şi atunci ai 10 zile în care poţi returna produsul şi să-ţi recuperezi banii; OG 130/2000  

  

- când cumperi din magazin, nu prea ai ce face, dacă magazinul nu are o politică scrisă în sensul ăsta, al returnării produselor. Sigur, pentru un produs stricat, va fi înlocuit ori reparat "pentru orice lipsa a conformitatii existenta la momentul cand au fost livrate produsele". Legea 449/2003  

  

În concluzie, în mod ciudat, una e să iei de pe Internet ceva, alta e să iei direct din magazin. Probabil se presupune că atunci când eşti la faţa locului vezi / verifici ce ei.  

  

În mod clar, ar trebui modificată legea 449 şi prevăzut, ca în SUA, pentru cele mai multe produse, posibilitatea returnării lor, în cazul în care eşti nemulţumit de ele. Ăsta va fi un pas înainte într-adevăr în ceea ce priveşte comerţul. Raspunsurile le poti gasi aici:<http://teme.anidescoala.ro/am-nevoie-de-ajutor-urgent-va-rog/#comment-1303> Mai puțin deasupra capului (fără SĂPUN plic să-și încheie fiecare apel in)


Mai puțin dublarea (HTTP deja reprezintă operațiuni, cum ar fi ȘTERGE, a PUS, pentru a PRIMI, etc. care au, de altfel, să fie reprezentate într-un SĂPUN plic).


Mai standardizate - HTTP operațiuni sunt bine înțelese și să opereze în mod constant. SĂPUN implementari pot obține delicat.


Mai lizibil și testabile (mai greu pentru a testa SĂPUN cu doar un browser).


Don't nevoie pentru a utiliza XML (ei bine, ai un fel de don't pentru SĂPUN, dar nu prea are sens din moment ce ai're deja face parsarea de plic).


Bibliotecile au făcut SĂPUN (un fel de) ușor. Dar sunt abstractizare departe o mulțime de concediere dedesubt, după cum am arătat. da, în teorie, SĂPUN poate trece peste alte transporturi astfel încât să se evite călare pe un strat de a face lucruri similare, dar în realitate doar despre toate SĂPUN munca'll face vreodată este de peste HTTP. buna ziua!

gasiti aici instructiuni despre platforma de suport:

[imagine]

[despre categoria ”cum folosesc această platformă de suport”](https://profesor.digitalnation.ro/t/despre-categoria-cum-folosesc-aceasta-platforma-de-suport/21269) [cum folosesc această platformă de suport?](/c/platforma-de-suport/25)

aici găsiți instrucțiuni despre cum se folosește platforma de suport profesor.digitalnation.r… Nu știu care sînt cele mai recente dicționare, așa că nu pot decît să răspund la restul întrebării.  

  

**Nu există dicționare oficiale, deci nu există nici neoficiale.** Există dicționare mai bune sau mai slabe, dicționare care poartă ștampila unei instituții mai mult sau mai puțin prestigioase, dicționare făcute de lexicografi profesioniști sau amatori etc. Dar în ultimă instanță dicționarele sînt făcute de oameni, deci chiar și cele mai bune dicționare vor fi inevitabil imperfecte.  

  

 Cine împarte dicționarele în oficiale și neoficiale (de exemplu băieții de la Dexonline) are o privire juridică asupra limbii, vede dicționarul ca pe o lege emisă de un legiuitor. În realitate dicționarele reflectă uzul. În funcție de tipul dicționarului poate fi vorba de uzul general, uzul îngrijit (la dicționarele care se vor normative), uzul colocvial, uzul arhaic, uzul regional, uzul din anumite domenii etc. Dicționarele românești obișnuite de tipul DEX-ului sînt un fel de corcitură: ele reflectă uzul general (adică și îngrijit, și arhaic, și regional, și colocvial), dar dau prioritate uzului îngrijit.  

  

 Calitatea unui dicționar se judecă după fidelitatea cu care reflectă uzul respectiv, după cît de complet și detaliat este, după cîte exemple de utilizare dă, după cît de bune și detaliate sînt informațiile auxiliare pe care le oferă despre pronunție, etimologie, morfologie etc.  

  

 Sînt de preferat dicționarele scrise de lexicografi competenți, care de obicei la rîndul lor sînt angajați în instituții de prestigiu. La noi probabil în frunte e Institutul de Lingvistică Iordan-Rosetti din București, dar dicționare bune scot și alte echipe. În schimb parafa Academiei Române e pur simbolică, pentru că Academia de fapt nu face nici un fel de verificare a calității (nu are pe nimeni care s-o facă), deci faptul că îi apare numele pe copertă nu e în sine o dovadă de calitate, ci eventual chestie de marketing. E drept totuși că institutele de lingvistică principale se află în subordinea Academiei.  

  

 Numărul de cuvinte e un indicator important, dar nu exclusiv. Eu aș merge mai degrabă pe cantitatea de text, care reflectă nivelul de detaliu și numărul de exemple. Într-un dicționar cu ceva mai puține cuvinte lipsesc acele cuvinte folosite foarte rar, de care probabil oricum n-o să aveți nevoie. Apoi și așa un dicționar nu poate fi niciodată complet și la zi, ci întotdeauna cu cel puțin cîțiva ani în urma uzului, deci cuvintele foarte rare sau cele foarte noi va trebui oricum să le învățați din altă parte.  

  

 Eu unul nu am de gînd să mai cumpăr dicționare de hîrtie. Îmi este arhisuficient serviciul oferit de situri ca Dexonline sau Dexx.ro, iar cuvintele rare sau noi le aflu de pe internet. Un dicționar de hîrtie e deja vechi în ziua în care a fost tipărit. Apoi deși sînt obișnuit cu utilizarea celor de hîrtie, un dicționar digital oferă avantaje foarte mari: căutare foarte ușoară și rapidă, căutarea avansată a unor cuvinte cu anumite proprietăți, căutarea în corpul definițiilor, tot felul de listări, posibilitatea de a copia citate din definiție, cuplarea cu alte aplicații, flexibilitate în afișare etc. În plus un dicționar online are cel puțin potențialul de a fi actualizat permanent.  

  

 Fără îndoială lexicografii vor trece curînd la a lucra direct pe dicționare online, încît cuvintele noi  și definițiile actualizate (corectate, completate) vor fi accesibile imediat. Că vor fi accesibile gratuit sau contra cost, asta e altă problemă; eu sînt gata să plătesc dacă mi se oferă o calitate mai bună decît a dicționarelor online gratuite, care nu sînt rele deloc. SpeedDial - acces rapid la site-uri favorite, cu posibilitate de organizare pe domenii; eu folosesc în acest fel 169 de legături; oferă şi un mic preview  

  

DownThemAll - un download manager general, oferă control şi monitarizare mai bune  

  

DownloadHelper - util şi uşor de folosit pentru a descărca conţinut audio/foto/video, mai ales de tip FLASH  

  

GmailNotifier - un notificator pentru multiple conturi de gmail  

  

StatusbarEX - afişează informaţii despre utilizarea memoriei (inclusiv cea consumată de Firefox), a procesorului, viteza reţelei etc  

  

BrowserProtect - întăreşte securitatea la atacuri "hijack"  

  

FasterFox - îmbunătăţeşte performanţa reţelei, la navigare  

  

FlagFox - afişează un mic steguleţ al ţării unde este localizat serverul accesat prin locaţia curentă (dacă reuşeşte o identificare)  

  

AddBlock îl folosesc şi eu Am'am avut succes folosind [Mockito](https://github.com/mockito/mockito).


Când am încercat să aflu JMock și EasyMock, am găsit o curbă de învățare pentru a fi un pic abrupt (deși poate că's doar eu).


Îmi place Mockito din cauza naturii sale simple si curate, sintaxa că am fost capabil să înțeleagă destul de repede. Minim sintaxa este conceput pentru a sprijini frecvente cazuri foarte bine, deși de câteva ori am nevoie să fac ceva mai complicat, am găsit ceea ce am vrut a fost susținută și ușor de înțeles.


Aici's o (prescurtată) exemplu de Mockito pagina de start:



```
import static org.mockito.Mockito.*;

List mockedList = mock(List.class);
mockedList.clear();
verify(mockedList).clear();
```

Nu't obține mult mai simplu decât asta.


Singurul dezavantaj major, care mă pot gândi este că nu o't bate joc de metode statice.