de ce caprioara este considerata un animal salbatic si porcul care este la fel de salbatic e considerat domestic? termenii sunt separati de "țarc"?
conform dex :
domestic = care trăiește pe lângă casă, fiind folosit în anumite scopuri.

nu prea se cresc caprioare pe langa casa. porci da.

domesticirea asta nu s-a realizat acum, s-a realizat in mii de ani. animalele care au fost cele mai prietenoase au fost inmultite selectiv. asa toate animalele s-au nascut salbatice, de la caine la oaie si la porc.

ai vazut experimentul cu vulpi imblanzite?
citeste articolul asta, poate iti raspunde la intrebari : https://www.digi-animalworld.tv/stiri/animale/concluzie-surprinzatoare-vulpile-pot-fi-imblanzite-4706
Pasarea isi plange dorul de libertate.  

Frumusetea zborului inca se regaseste in ochii tristi ai micii pasari.  

Papagalul este simbolul voioșiei vietii.  

Colivia-i devenise casa de suflet.  

Penajul multicolor reda diversitatea fiecarui papagal.  

Papagalul isi astepta sfios noul prieten.  

*Nu stiu exact ce fel de expresii vrei. Mai sunt si cele populare : a vorbi ca un papagal, repeta ca un papagal, …* Salut !



  



 Intai de toate, de acord cu Adi, trebuie definiti termenii - de pilda eu inteleg *minte=cerebel*, *ratiune = procesele decizionale ale cerebelului*, *"suflet" = subrutina componenta a ratiunii care guverneaza interactiunile cu alte fiinte*.



  



 Eu unul, nu vad niciun mister, ceea ce numesc indeobste oamenii "suflet" este un proces cerebral cu rol in special social - dezvoltat evolutionist tocmai pentru ca s-a dovedit un avantaj pentru noi, ca specie sociala. Deci, prin prisma intrebarii tale, cred ca rolul decisiv o sa-l aiba neurologii, stabilind mecanismele aparitiei "sufletului" si ariile cerebrale implicate.



  



 - Daca stam putin sa analizam, "sufletul", ca pozitionare fata de celelalte fiinte, are la baza tot una din cele 3 legi ale Viului - AUTOPREZERVAREA - si iti dau niste exemple proverbiale: *"De ce sa planga mama mea cand poate sa planga mama ta"; "Frate-frate, dar branza-i pe bani"*, etc. Adica, sunt sufletist, altruist, dar numai pana cand imi sunt afectate interesele proprii !



  



 - Doi la mana: cel mai "sufletist" esti cu copiii tai, apoi cu membrii familiei tale, apoi ai comunitatii, etc. Transpare aici a doua lege a Viului - AUTOREPRODUCEREA, si de cele mai multe ori esti atat de "sufletist" incat te sacrifici pentru generatia urmatoare - dupa cum se vede si legile Viului au o ierarhie, intocmai cu legile asimoviene ale robotilor.



  



 Inca un exemplu: cainii sunt draguti si ii iubim (probabil mostenire ancestrala a relatiei reciproc avantajoase om-caine), DAR numai pana cand imi musca copilul ! Atunci, iau parul si-i ucid  "ca un om fara suflet" !



  



 - Ca "sufletul" nu este decat o rutina cerebrala ca si multe altele (am citit recent depre rutina care defineste Eu-ul, foarte interesant !) o dovedesc si cazurile unor persoane cu accidente cerebrale masive - se intampla ca dupa o refacere dificila sa ramana sechele neasteptate - atunci se spune ca "si-a pierdut sufletul", fiind "alt om" ! Pai da, pentru ca s-a defectat "hardware-ul" care sustine procesul cerebral numit suflet !



  



 - Inca ceva: oamenii isi pun frecvent intrebarea daca **Masinile o sa aiba vreodata suflet** - multi fiind convinsi ca nu. Pai cred ca astia din urma au dreptate, dar nu din cauza pe care o preconizeaza ei: nu avem nevoie de Masini cu suflet, este contraproductiv. Dar daca se va urmari asta, in scop experimental, DA o Masina va putea avea suflet, adica un anumit comportament dictat de o ordine a prioritatilor - asa cum are Viul. Asta in prima etapa, cine stie cum ar putea sa evolueze si Masinile .. functie de prioritatile care le anima.



  



 In fine, despre **relatia cu religia**: ziceam ca rutina numita "suflet" ne traseaza un anumit comportament social. Intersectia cu Religia apare pentru ca aceasta doreste  SA SCHIMBE/INFLUENTEZE acest comportament social prin anumite metode (psihologice). Evident este ca Religia are un aliat puternic in insusi instinctul de conservare al Omului (autoprezervarea de care ziceam) confruntat cu iminenta disparitiei - dovada ca bisericile sunt pline de batrani, tinerii fiind o exceptie. Datinile si obiceiurile isi au originea in umanitate din tipuri imemoriabile si continua si astazi.  

  

Vin din necunoastere naturii si salbaticia stramosilor nostri si continua astazi in ignoranta societatii actuale nu domnule deac, nu va prefaceti ca nu intelegeti comentariul la care ati raspuns, marga se refera in general la specia din tagma numita "agent imobiliar". si anume ca e mult mai bun un deal win-win decat un deal win[agent] - loser[proprietar si cumparator]. intelegeti fenomenul? Buna dimineata !



 Sunt cateva chestiuni de punctat la aceasta problema:



 - intai si intai, trebuie sa acceptam ca inca **antropologia inca nu a dat raspunsul final** privind arborele genetic si evolutia hominidelor. Procesul este schita in mare, dar din cand in cand mai apar elemente noi.



 - esential este de mentionat ca exista doua teorii concurente, cea **policentrica** (conform careia omul modern s-a format in mai multe centre raspandite pe glob) si cea **monocentrica** (stramosul comun al omului a plecat din Africa Centrala, cu o statie importanta in Orientul Apropiat) - care este **teoria acceptata de mare parte din specialisti;**



 - in mod cert ca toti oamenii au **acelasi stramos** (ca doar avem acelasi stramos si cu euglena verde)- intrebarea este cat de departat este acela si de unde provine ca zona de formare. Un studiu recent bazat pe **ADN**-ul **mitocondrial** si **cromozomul Y** a stabilit ca "**Eva**" (mama tuturor populatiilor actuale) are varsta de **160.000 de ani**, iar "**Adam**" numai **60.000 de ani** (semn ca au mai fost si alte variatii genetice, azi disparute) - amandoi provenind din **Africa**.



 - **traseele ulterioare** ale urmasilor acestora sunt disputate, dar este de mentionat  ca **aici este sursa "raselor" umane**, deci a**ceasta speciatie are radacini destul de adanci in timp**, nu devii brunet cu parul cret doar in cateva generatii de stat in soarele Africii !



 - privind rasele, se accepta 3 principale: **Leucoderma** (europeoida), **Xantoderma** (mongoloida) si **Melanoderma** (negroida). Fiecare rasa se diferentiaza la nivelul diverselor populatii. 



 - raspunzand direct la intrebarea pusa, **cauza acestor diferentieri este izolarea geografica acestor populatii pe perioade mari de timp (zeci de mii de ani).**



 In incheiere, va reamintesc ca la nivel genetic **diferentele dintre rase sunt infime**. Ceea ce **deosebeste** major diversele populatii umane sunt **caracteristicile social-culturale**. Parca v-am mai amintit de poveste unui Mowgli real, un copil pierdut in jungla si regasit dupa cativa ani: se deplasa utilizand toate cele 4 membre, nu vorbea ci doar scotea strigate guturale si isi arata coltii, etc. Si totusi era fratele nostru... * „Testament” (Tudor Arghezi)



Poezia „Testament” de Tudor Arghezi este o adevarata arta poetica modernista si face parte din genul liric. Poetul isi exprima direct gandurile, sentimentele prin intermendiul procedeelor artistice si figurilor de stil. Acesta isi exprima emotia nesfarsita fata de strabunii nostri, dragostea pentru om si natura, imensa liniste fata de acest popor incercat de lupte pentru supravietuire.


Tinand cont ca radacinile sale sunt acolo unde ,,vesnicia s-a nascut la sat”, Arghezi aduce un omagiu satului romanesc unde exista ,,rapi si gropi” pe care ,,Suite de batranii mei pe branci” le-au urcat. Copilului sau sau cititorului, mostenire nu ii poate darui decat ,,un nume adunat pe o carte”, dar care contine tot: amintiri, ganduri, trairi transpuse in versuri. Cartea ,,este hrişovul vostru cel dintâi”, deoarece fara scriitori si poeti nimic nu ar fi adus la cunostinta. Frumusetea cuvintelor vine din adevarul trait de inaintasi, munca lor fiind preschimbata in ceva frumos si autentic, ,,Sapa-n condei si brazda-n calimara”.


,,Testament” este o poezie gandita si scrisa cu intelepciune: ,,Eu am ivit cuvinte potrivite/Și framantate mii de saptamani/Le-am prefacut in versuri si icoane”. Saracia taranului roman care trudeste in camp este vazuta de poet ca ceva divin.   

O alta trasatura a genului liric este ilustrata de prezenta marcilor lexico-gramaticale, exprimate prin verbe si pronume la persoana intai (exemple: nu voi lasa, sa schimbam, eu am ivit, am luat etc.), dar si forme pronominale adjectivale (mei, noastra). Arghezi are puterea de a preschimba uratul, grotescul in tot ceea ce este mai frumos in lume: ,,Făcui din zdrenţe muguri şi coroane./Veninul strâns l-am preschimbat în miere”.  Amaraciunea taranului asudat vazuta in miere, iar ,,cenusa mortilor din vatra” este puntea de legatura intre muritori si Dumnezeu.   

Poetul nu uita sa vada si ochii taranului stralucind in zile de sarbatoare: ,,Durerea noastra surda si amara/O gramadii pe-o singura vioara” tinzand sa aminteasca faptul ca ,,Stapanul, ca un tap injunghiat” nu putea lua taranului acest drept. Poporul roman este un popor drept nu s-a lasat lovit de ,,bube, mucegaiuri si noroi”, iar ,,biciul rabdat se intoarece in cuvinte” pentru ca poetii au consemnat zbuciumul omului care a dainuit in versurile lor. Din ,,Rodul durerii de vecii intregi”, ,,ramura obscura” s-au nascut gloria si vitejia. Cel ce va citi ,,Testament” va fi coplesit de viata aspra, necrutatoare, onesta a poporului din vremuri indepartate. Acum, vremurile nu mai sunt atat de tulburi: ,,Domnita lenesa pe canapea/Sufera in cartea mea” minunandu-se ca din ea s-a faurit ,,slova de foc”, iar versurile se unesc ca ,,fierul cald imbratisat in cleste”.   

Poetul este el insasi robul lui Dumnezeu stiind ca divinitatea e constienta de ceea ce el a scris si ne transmite legatura profunda, firava dintre om si divinitate ca o salvare a amintirii ,,bunilor mei”. 


Testament” este o poezie lirica in care sentimentele poetului sunt intr-o imbratisare coplesitoare; emotiile, trairile, amintirile, povetele ne transpun intr-o lume a timpului mult prea indepartat, adica atat de departe si totusi atat de aproape. Este mesajul clar al poetului, sa nu uitam istoria taranului roman si sa transmitem prin scris realitatea pe care o infruntam, sa iubim, sa facem lucrurile urate sa devina frumoase si mai ales sa credem in forta divina.   

Asadar, poezia ,,Testament” se incadreaza in genul liric datorita procedeelor artistice, figurilor de stil, strofelor inegale si a ritmicitatii versurilor, dar si marcilor lexico-gramaticale.


*Tot ce am scris este creatie proprie. Poti sa te inspiri cu incredere. Bafta! Nu stiu daca ati citit articolul urmator, dar George Dvorsky incearca sa raspunda la cateva dintre intrebarile de mai sus:



**De ce este durerea atât de... dureroasă?**  

  

 Durerea este un proces remarcabil de complex şi cu multe feţe. Natura s-a abătut clar de la rolul său pentru a se asigura că animalele simt durerea la nivelul la care o fac şi nu există, cu certitudine, o cale mai bună pentru evoluţie (şi pentru genele noastre) în vederea influenţării anumitor comportamente de menţinere a vieţii.  

  

**Simplu vorbind, durerea este un mecanism de apărare evoluat care avertizează animalele cu privire la o leziune, permiţându-le acestora să-şi protejeze corpurile fără a le afecta şi mai mult. Este, de asemenea, o metodă eficientă de a face un organism să răspundă prompt (şi chiar brutal) la ameninţări, iar acest „reflex al durerii” este probabil un motiv puternic pentru existenţa durerii.**  

  

 Într-adevăr, oricine şi-a pus accidental mâna pe un ochi de aragaz fierbinte cunoaşte foarte bine acest răspuns; instinctul de a se retrage este pe atât de copleşitor pe cât este de rapid. Reflexul durerii este un răspuns care salvează vieţi şi, în virtutea acestui lucru, a devenit o puternică trăsătură genetică care se transmite de la generaţie la generaţie.  

  

 Totuşi, anumiţi biologi s-au întrebat de ce animalele au dezvoltat răspunsul la durere în locul altuia, cum ar fi un „steag roşu” care să servească aceluiaşi scop. Conflictul psihologic care rezultă în urma durerii pare a fi un exces nejustificat al evoluţiei. **Nu putea natura să vină cu ceva un pic mai elegant şi mai puţin neplăcut?**  

  

 Biologul evoluţionist Richard Dawkins crede că răspunsul este negativ. În cartea sa, *The Greatest Show on Earth: The Evidence for Evolution*, acesta sugerează că durerea este cel mai eficient mod prin care un animal poate înţelege rapid gravitatea unei situaţii periculoase şi să reacţioneze în concordanţă. Şi, cu cât durerea este mai agonizantă, cu atât mesajul este mai puternic.



 Continuarea articolului **[aici](http://www.scientia.ro/biologie/37-cum-functioneaza-corpul-omenesc/3929-de-ce-simtim-durerea-fizica.html)**! depinde despre ce suprafata vorbim. suprafetele mai mici sunt mai usor de gasit si sunt destul de ieftine. cele mari si compacte, mai mult de 500-1000 de hectare, ajung la un pret mai mare datorita statutului de “proprietate unica”. A. 1. Expresia ,,din calea afara” din textul dat semnifica exagerarea.  

2. Ulpia si Ulpia Traiana sunt respinse deoarece scriitorii considera ca latinismul imprumutat de poporul roman nu face bine literaturii romane.  

3. Sentimentul este coplesitor pentru scriitori deoarece exprima bucuria si satisfactia ca revista Junimea va fi dedicata tuturor scriitorilor (juni), dar si celorlalti care vor adeva la ea. Este sentimentul de mandrie si respect pentru literatura romana (Junimea – titlul perfect romaneste).  

4. Initiativa junimistilor este in fond una serioasa, cu ganduri bune si asteptari mari. Desi autorul descrie in mod haios acea intamplare, ea este cat se poate de serioasa: dorinta de a infiinta ceva in care limba si literatura romana sa aiba continuitate si loc de cinste in viata poporului.


B. Versul ,,Iar tu, draga tara, pace nu mai ai!” semnifica tristetea autorului fata de poporul roman greu incercat de luptele duse cu cotropitorii pentru bogatiile sale la care cineva mereu va ravni. ,,Nu se sterge bine sangele de plai” este teama poetului ca stramosii plaiului romanesc au luptat pentru independenta, dar pace tot nu va fi din cauza razboaielor, iar tara trebuie sa fie mereu in alerta. Ciao. Limba Romana e asa cum se spune, o combinatie intre latina, slava, daca etc.. Noi nu avem dialecte, parerea mea, e o mare diferenta intre accent si dialect... avem doar accente. Baresa putem spune ca e dialect fiindca doar ei inteleg ce vorbesc fata de limba oficiala. Baresa e o Italiana deformata de alte limbi Albaneza, Greaca, Araba etc. Stiu si eu o serie de cuvinte si expresii unele exact ca in Romana:)): fci cald, lasama-n pace , si rott la chidem :)), ch' st' fe, (se mai zice si "ce faci?" pe la Andria), fmì apch', ptev, trmont etc. Limbile se schimba din mers la contact cu alte natii :)).