mi-au iesit trigliceridele 268.cum fac sa le scad? ce trebuie sa fac? de la ce mi-au iesit asa? cum se scad trigliceridele?
colesterolul il am bun.
de ce nu iti intrebi medicul de familie?

"cele mai comune cauze ale cresterii trigliceridelor sunt obezitatea si diabetul care nu a fost tinute sub control. daca pacientul este supraponderal si nu este activ din punct de vedere fizic, ar putea avea trigliceridele marite, in special daca persoana mananca multe alimente bogate in carbohidrati rafinati si zahar sau daca consuma mult alcool.

consumul excesiv de alcool poate cauza cresteri bruste in ceea ce priveste nivelul trigliceridelor, iar aceste „varfuri" pot declansa inflamatia in interiorul pancreasului (pancreatita).

alte cauze ale cresterii trigliceridelor sunt hipotiroidismul, afectiunile renale si anumite boli de stocare a lipidelor mostenite genetic."
de asemenea, daca mananci nesanatos, bogat in grasimi si zahar, e posibil sa le ai crescute, dar nu e obligatoriu.
Exista o scadere a concentratiei calciului in organism care poarta numele de hipocalcemie, dar nu este vorba despre ceea descriu aceste persoane. 



 Concentrația calciului extracelular (aflat în afara celulelor) este reglată precis, în mod normal crescând sau scăzând numai cu câteva procente față de valoare normală de aproximativ 9.4 mg/dl (2.4 mmol/l) – valorile de referință care sunt reprezentate de un interval, variază în funcție de laborator, metoda utilizată pentru determinare etc.. Acest control precis este esențial întrucât calciul joacă un rol esențial în multe procese fiziologice printre care contracția musculaturii cardiace, scheletice și netede, coagularea sângelui ori transmiterea impulsului nervos. Celulele excitabile (care pot fi excitate de către calciu), cum sunt neuronii, sunt foarte sensibile la schimbările concentrațiilor ionilor de calciu astfel încât creșterea concentrației ionilor de calciu peste valoarea normală (hipercalcemie) determină o depresie progresivă a sistemului nevos, în timp ce o scădere a concentrației ionilor de calciu (hipocalcemie) face că sistemul nervos să devină mai excitat.



 Un aspect important al reglării concentrației ionilor de calciu este că numai aproximativ 0.1% din cantitatea totală de calciu din organism se află la nivel extracelular, aproximativ 1% se află la nivelul celulelor și organitelor celulare, restul aflându-se sub formă de depozit în oase. Astfel, oasele servesc drept rezervoare, eliberând calciul când concentrația acestuia în lichidul extracelular scade și înmagazinându-l când este în exces la nivel extracelular.



 Când concentrația ionilor de calciu de la nivel extracelular scade sub valoarea normală, sistemul nervos devine progresiv mult mai excitat întrucât această stare de hipocalcemie determină creșterea permeabilității membranei neuronale pentru ionii de sodiu, favorizând o mai ușoară inițiere a unor potențiale de acțiune – ceea ce va genera o excitație neuronală. La concentrații ale ionilor de calciu la nivel plasmatic (în sânge, adică în mediul extracelular) sub 50% din valoarea normală, fibrele nervoase periferice devin atât de excitate încât încep să descărce potențiale de acțiune în mod spontan (să se excite), generând avalanșe de impulsuri nervoase care se propagă la nivelul mușchilor scheletici periferici generând astfel contracția musculară de tip tetanie. În consecință, hipocalcemia este o cauză de tetanie. De asemenea, în caz de hipocalcemie, pot apărea crize de epilepsie (crize convulsive) întrucât crește excitabilitatea celulelor nervoase și de la nivelul creierului. La animalele de laborator, în rândul cărora calciul poate fi scăzut sub valori letale (4 mg/dl în rândul oamenilor), hipocalcemia extremă poate genera alte efecte care sunt rar întâlnite în rândul oamenilor precum o dilatare importantă a inimii, modificări în activitatea enzimelor celulare, o creștere a permeabilității în rândul celulelor (altele decât cele nervoase) și o coagulare deficitară a sângelui.



 Rolul principal al glucozei este acela de a fi folosită drept sursă de energie (*Am explicat într-un [articol anterior](http://www.scientia.ro/blog-sergiu-vijiala/4822-de-ce-apare-febra-musculara.html) în ce modalitate este folosită glucoza în producerea de energie.*). Când nu mai beneficiază de această sursă de energie, organismul reacționează prin diferite semne și simptome: transpirații, paloare (o persoană care este palidă, îngălbenită), anxietate, tremurături, palpitații, hemiplegie (paralizia unei jumătăți a corpului), paralizie facială, parestezii (senzație de furnicături, de ace la nivelul corpului), confuzie, crize convulsive, dureri de cap, agitație etc. Stimularea sistemului nervos simpatoadrenergic generează transpirații, palpitații, tremurături, anxietate și foame. Scăderea concentrației de glucoză disponibilă la nivel cerebral (neuroglicopenie) se poate manifesta ca o confuzie, dificultate în concentrare, iritabilitate, halucinații, iar în cazuri grave, comă și chiar deces. Simptomele adrenergice preced, de cele mai multe ori, simptomele neuroglicopenice oferind astfel pacientului o avertizare inițială. 



 Continuarea [aici](http://www.scientia.ro/blog-sergiu-vijiala/5123-caderile-de-calciu-mit-sau-realitate.html). Pentru primul exercițiu, îți voi da câte un exemplu la fiecare subpunct, după care te vei ghida și vei proceda analog.  

a)Avem 283-95:5=489-x (vom înlocui semnele de întrebare cu x, deoarece este evident că ni se cere un număr)  

Pentru a rezolva astfel de exerciții, trebuie doar să ținem cont de ordinea efectuării operațiilor și cea a semnelor.  

=>283-19=489-x => x=489+19-283=217  

b)x-183=861-123:3 => x= 861-41+183=1003  

c)184+156:4=x+123 =>x=184+39-123=61+39=100  

d)1404:36+x=4750-2410 => x=2340-1404:36=2340-39=2301  

Consider ca sunt e sunt bine cunoscute operatiile de impartire si de trecere dintr-un membru al ecuatiei in altul. Incearca, te rog, sa nu mai maninci: oua, carne, ulei, grasimi de orice fel.  Cereale si verdeturi!!! am raspuns astazi la o intrebare similara. va rog cautati in raspunsurile de mai sus contactati-ma la 0722.253.968 sa discutam Pentru ca le cad acele pe jos? O sa dau un raspuns stiintific, pentru ca e un site de stiinta. Ulcerul in general se vindeca, cu tratamentul si regimul adecvat. Nu este nevoie de operatie, decat in cazurile foarte grave in care exista hemoragii care pot pune viata in pericol.  

  

Trei sferturi din cazurile de ulcer sunt provocate de o bacterie, helicobacter, care apare la o simpla analiza de sange. Pentru inlaturarea acesteia este nevoie de un tratament compus din mai multe antibiotice (de la 2 pana la 4) combinate, deoarece bacteria respectiva este una extrem de rezistenta (doar traieste in stomac intr-un mediu extrem de acid). Pe langa asta, sunt si medicamentele de scadere a aciditatii (cum e omeprazolul de care ai amintit), de care este nevoie pentru ca rana (ulcerul e o rana) sa se poata vindeca, apoi este nevoie si de regim alimentar destul de strict si cat mai sanatos. Daca toate aceste prescriptii, date de un medic specialist in gastroenterologie, sunt urmate intocmai, ulcerul se poate vindeca complet si atata vreme cat nu se fac excese mari nu mai revine niciodata.  

  

Cat despre remediile naturiste, acestea sunt luate pe langa tratamentul medical. De exemplu in mai toate afectiunile legate de sistemul digestiv, e recomandat ceaiul de sunatoare, dar nu mai mult de doua cani pe zi (are si el efecte adverse).  

  

Nu exista remedii naturiste recunoscute stiintific care sa fie atat de puternice incat sa vindece singure un ulcer. Atentie mare la multe "remedii minune", care nu au efectul dorit dar prin netratare de specialitate inrautatesc starea bolnavului, putand duce la ulcer perforat (hemoragie interna). Si oricum, inainte de orice medicatie, sunt necesare analize, in cazul ulcerului cea mai sigura fiind endoscopia, desi este o procedura cam neplacuta. putem rezolva dar am nevoie de mai multe detalii..nr de camere etaj...unde in drumul taberei caci este un cartier destul de mare si frumos :)
avetyi nr meu de telefon 0723773854 sau mailul. Evident ca gresesti.Obtii ceva de genul kg2 etc. Subiectul 1  

1.Formula pentru lungimea unui segment cand se cunosc coordonatele capetelor acestuia este:  

![AB=\sqrt{(x_A-x_B)^2+(y_A-y_B)^2}](http://latex.codecogs.com/gif.latex?AB=\sqrt{(x_A-x_B)^2+(y_A-y_B)^2})  

Inlocuind coordonatele, obtinem:  

![AB=\sqrt{(-6-(-1))^2+(-9-3)^2}=\sqrt{(-6+1)^2+(-12)^2}=\sqrt{(-5)^2+12^2}=\sqrt{5^2+12^2}=\sqrt{25+144}=\sqrt{169}=13](http://latex.codecogs.com/gif.latex?AB=\sqrt{(-6-(-1))^2+(-9-3)^2}=\sqrt{(-6+1)^2+(-12)^2}=\sqrt{(-5)^2+12^2}=\sqrt{5^2+12^2}=\sqrt{25+144}=\sqrt{169}=13)  

2.Utilizam aceeasi formula ca mai sus, pentru coordonatele date la acest subpunct:  

![AB=\sqrt{(a-3)^2+(-7-(-2))^2}=\sqrt{(a-3)^2+(-7+2)^2}=\sqrt{(a-3)^2+(-5)^2}=\sqrt{(a-3)^2+5^2}=\sqrt{(a-3)^2+25}](http://latex.codecogs.com/gif.latex?AB=\sqrt{(a-3)^2+(-7-(-2))^2}=\sqrt{(a-3)^2+(-7+2)^2}=\sqrt{(a-3)^2+(-5)^2}=\sqrt{(a-3)^2+5^2}=\sqrt{(a-3)^2+25})  

Stim insa deja ca lungimea lui AB este 13, deci expresia obtinuta mai sus este egala cu 13:  

![\sqrt{(a-3)^2+25}=13](http://latex.codecogs.com/gif.latex?\sqrt{(a-3)^2+25}=13)  

Expresia de sub radical este intotdeauna pozitiva, deci putem ridica la patrat fara a ne teme ca adaugam radacini in plus:  

![(a-3)^2+25=169](http://latex.codecogs.com/gif.latex?(a-3)^2+25=169)  

![(a-3)^2=144=12^2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?(a-3)^2=144=12^2)  

Avem 2 solutii, ![a-3=12](http://latex.codecogs.com/gif.latex?a-3=12), de unde obtinem ![a=15](http://latex.codecogs.com/gif.latex?a=15) si ![a-3=-12](http://latex.codecogs.com/gif.latex?a-3=-12), de unde obtinem solutia ![a=-9](http://latex.codecogs.com/gif.latex?a=-9).  

3.Coordonatele mijlocului unui segment sunt mediile aritmetice ale coordonatelor capetelor segmentelor. Deci:  

![x_M=\frac{x_A+x_B}{2}=\frac{-7+3}{2}=\frac{-4}2=-2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?x_M=\frac{x_A+x_B}{2}=\frac{-7+3}{2}=\frac{-4}2=-2)  

![y_M=\frac{y_A+y_B}2=\frac{9-1}{2}=\frac82=4](http://latex.codecogs.com/gif.latex?y_M=\frac{y_A+y_B}2=\frac{9-1}{2}=\frac82=4)  

4.Pentru a calcula perimetrul unui triunghi, trebuie mai intai sa stim lungimea fiecareia dintre laturile sale. Folosim aceeasi formula ca la primul exercitiu:  

![AB=\sqrt{(-4-1)^2+(9-(-3))^2}=\sqrt{(-5)^2+(9+3)^2}=\sqrt{5^2+12^2}=\sqrt{25+144}=\sqrt{169}=13](http://latex.codecogs.com/gif.latex?AB=\sqrt{(-4-1)^2+(9-(-3))^2}=\sqrt{(-5)^2+(9+3)^2}=\sqrt{5^2+12^2}=\sqrt{25+144}=\sqrt{169}=13)  

![BC=\sqrt{(1-(-8))^2+(-3-9)^2}=\sqrt{(1+8)^2+(-12)^2}=\sqrt{9^2+12^2}=\sqrt{81+144}=\sqrt{225}=15](http://latex.codecogs.com/gif.latex?BC=\sqrt{(1-(-8))^2+(-3-9)^2}=\sqrt{(1+8)^2+(-12)^2}=\sqrt{9^2+12^2}=\sqrt{81+144}=\sqrt{225}=15)  

![AC=\sqrt{(-4-(-8))^2+(9-9)^2}=\sqrt{(-4+8)^2+0^2}=\sqrt{4^2}=4](http://latex.codecogs.com/gif.latex?AC=\sqrt{(-4-(-8))^2+(9-9)^2}=\sqrt{(-4+8)^2+0^2}=\sqrt{4^2}=4)  

Perimetrul unui triunghiu este suma lungimilor laturilor sale, deci perimetrul triunghiului ABC este:  

![P_{ABC}=AB+BC+AC=13+15+4=28+4=32](http://latex.codecogs.com/gif.latex?P_{ABC}=AB+BC+AC=13+15+4=28+4=32)  

5.Daca M este simetricul punctului A fata de punctul B, atunci punctul B este mijlocul segmentului AM. La fel ca la exercitiul 3, coordonatele punctului B sunt mediile aritmetice ale coordonatelor capetelor segmentelui AM, adica:  

![x_B=\frac{x_A+x_M}{2}](http://latex.codecogs.com/gif.latex?x_B=\frac{x_A+x_M}{2}) si ![yB=\frac{y_A+y_M}2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?yB=\frac{y_A+y_M}2).  

Inlocuim valorile cunoscute in prima ecuatie:  

![-8=\frac{-2+x_M}{2}](http://latex.codecogs.com/gif.latex?-8=\frac{-2+x_M}{2})  

![-16=-2+x_M](http://latex.codecogs.com/gif.latex?-16=-2+x_M)  

![-14=x_M](http://latex.codecogs.com/gif.latex?-14=x_M)


Acum intr-a 2-a ecuatie:  

![7=\frac{9+y_M}2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?7=\frac{9+y_M}2)  

![14=9+y_M](http://latex.codecogs.com/gif.latex?14=9+y_M)  

![y_M=5](http://latex.codecogs.com/gif.latex?y_M=5)


6.Aplicam formula pentru lungimea segmentului utilizata si mai sus:  

![AB=\sqrt{(x_A-x_B)^2+(y_A-y_B)^2}=\sqrt{(2a-5)^2+(a-2-(3-a))^2}=\sqrt{(2a-5)^2+(a-2-3+a)^2}=\sqrt{(2a-5)^2+(2a-5)^2}=\sqrt{2(2a-5)^2}](http://latex.codecogs.com/gif.latex?AB=\sqrt{(x_A-x_B)^2+(y_A-y_B)^2}=\sqrt{(2a-5)^2+(a-2-(3-a))^2}=\sqrt{(2a-5)^2+(a-2-3+a)^2}=\sqrt{(2a-5)^2+(2a-5)^2}=\sqrt{2(2a-5)^2})  

Stim insa deja lungimea lui AB, deci expresia de mai sus este egala cu aceasta lungime:  

![\sqrt{2(2a-5)^2}=9\sqrt2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?\sqrt{2(2a-5)^2}=9\sqrt2)  

Cantitatea de sub radical este pozitiva, deci putem ridica la patrat fara a adauga solutii in plus:  

![2(2a-5)^2=2\cdot81](http://latex.codecogs.com/gif.latex?2(2a-5)^2=2\cdot81)  

2 se simplifica:  

![(2a-5)^2=81=9^2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?(2a-5)^2=81=9^2)  

Avem 2 solutii:  

![2a-5=9\quad=>\quad2a=14\quad=>\quad a=7](http://latex.codecogs.com/gif.latex?2a-5=9\quad=>\quad2a=14\quad=>\quad&space;a=7)  

sau  ![2a-5=-9 \quad =>\quad 2a=-4\quad =>\quad a=-2](http://latex.codecogs.com/gif.latex?2a-5=-9&space;\quad&space;=>\quad&space;2a=-4\quad&space;=>\quad&space;a=-2)