Care este rostul măselelor de minte? Sunt măselele de minte relicve ale evoluţiei?
Este un organ vestigial sau rudimentar, datorita micsorarii mandibulei la omul modern, locul devine insuficient , iar aparitial lor nu serveste prea mult. Este posibil ca in preistorie  sa fi fost ceva comun ca o persoana tanara sa-si fi pierdut multi dinti, iar aparitia unor masele sa fi ajutat intr-o anumita masura.  

  

   

  

Se cunosc multe organe rudimentare la om care si-au pierdut functia: apendicul, pielea de gaina, coccisul, sinusurile paranazale, parul de pe corp etc. Potrivit unor autori avem 180 de asfel de organe, unele apar in timpul formarii embrionului si apoi dispar,  nu mai vorbim de gene dezactivate care pot fi cu miile.
bioshock? intre vietuitoarele care alcatuiesc biocenoza unui ecosystem se stabilesc diferite relatii dintre care cele mai importante sunt relatiile de nutritie numite relatii trofice.ele asigura circulatia substantelor in biocenoza si functionarea ecosistemului.
datorita acestor relatii,fiecare ecosystem,terestru sau acvatic,prezinta o anumita structura trofica a biocenozei.aceasta include trei categorii de vietuitoare numite categorii trofice si anumume:producatorii,consumatorii si descumpunatorii.
producatorii sunt organismele autotrofe.cele mai importante sunt plantele verzi terestre.

producatorii,datorita fotosintezei ,produc substante organice din substante anorganice.aceasta productie de substanta organica constituie elementul de baza in nutritia majoritatii organismelor;de aceea,plantele verzi se numesc producatori.
producatorii sunt consumati direct sau ajung indirect in hrana animalelor(in hrana omului ajung direct prin consumul de cereale,fructe,legume si indirect,prin consumul de lapte,carne etc. care provin de la animale ce s-au hranit cu producatorii).

consumatorii sunt animalele heterotrofe;acestia consuma substante organice produse de plante verzi pe care le transforma in substante proprii.
consumatorii influenteaza producatorii in mod diferit.de exemplu,unii consumatori pot simula raspandirea anumitor plante,care sunt greu consummate(urzica,cactusii etc.) sau pot limita raspandirea altora,mergand uneori pana la distrugerea lor; de exemplu,in unele regiuni din grecia si africa,caprele sunt ,,responsabile de distrugerea padurilor,respectiv extinderea deserturilor.
dupa felul hranei, consumatorii se clasifica in:
- consumatori primari (de ordinul 1)-animale care se hranesc cu plante;ele se numesc animale fitofage(de exemplu , mamifere erbivore)
- consumatori secundari (de ordinul 2)-animalele care se hranesc cu consumatori primary;ei folosesc indirect substantele organice de la producatori prin intermediul consumatorilor primari(de exemplu, buburuza se hraneste cu paduchi de plante, care la randul lor sug seva plantelor)
- consumatori tertiari(de ordinul 3)-animalele care se hranesc cu consumatori secundari; ei sunt carnivore, de talie mare, care nu cad prada altor animale; se numesc si carnivore de varf(de exemplu, acvila, leul, rechinul)
- consumatori cuaternari(de ordinul 4)-animalele care se hranesc cu consumatori tertiary(de exemplu, parazitii pasarilor rapitoare mari).consumatorii care se hranesc numai cu alte animale se numesc animale zoofage.in categoria consumatorilor intra si animalele omnivore(porcul mistret, ursul), precum si animalele saprofage; ele se hranesc cu dijectii sau detritusul organic(de exemplu, ramele).

descompunatorii(reducatorii) sunt bacteriile si ciupercile microscopice care descompun, prin oxidare sau reducere, substantele organice in substante anorganice, din material provenita dupa moartea producatorilor si a consumatorilor .aceste substante sunt redate biotopului si vor fi folosite de plantele verzi in fotosinteza.dintre descompunatori, bacteriile gasesc conditii favorabile de viata mai ales, in materialul de origine animala aflat in putrefactie, iar ciupercile, in materialul vegetal.descompunatorii sunt prezenti in toate ecosistemele.

lanturi si retele trofice 

majoritatea organismelor, cu exceptia celor autotrofe, traiesc unele pe seama altora fiind consumatori, dar in acelasi timp sunt si hrana pentru alte organisme. in ecosystem, hrana circula de la producatori -> consumatori fitofagi -> consumatori zoofagi.
asezand organismele in linie, in ordinea in care sunt mancate unele de altele se obtin un lant in care hrana circula intr-un singur sens.
calea de circulatie a materiei si energiei intre nivelurile trofice successive se numeste lant trofic.
el este consecinta relatiilor trofice care se stabilesc intre indivizii nivelulilor trofice successive.
lantul trofic este un sir de verigi care se succed de la producatori pana la ultimul consummator.fiecare veriga reprezinta o specie.
dupa tipul de ecosystem, lanturile trofice pot fi terestre si acvatice.
dupa timpul de activitate al diferitor specii, lanturile trofice sunt diurne si nocturne.in unele lanturi trofice, prima veriga o constituie materialul organic mort, de origine vegetala sau animala, urmata de verigile animalelor saprofage si zoofage.numarul verigilor intr-un lant trofic este variabil; frecvent sunt 3-5 verigi, rareori ajungand la un numar mai mare.acest numar este limitat datorita mai multor factori care amintim:
- nu toata hrana(substanta) dintr-o veriga trofica este transferata la veriga urmatoare; o parte este neutilizabila, alta parte nesimilanta, iar alta parte se pierde prin respiratie.
- volumul limitat la cantitatii de substante mineral care patrund in veriga initiala si care depend de resursele minerale din soi;
- dimensiunea hranei (de exemplu, o balena sau un elefant nu pot fi inghitite de alte animale).
- cresterea consumului de energies pre capatul lantului trofic (animalele zoofage consuma mai multa energie pentru a obtine prada decat animalele fitofage, iar acestea, consuma mai multa energie decat producatorii).intr-un lant trofic se constata cresterea dimensiunilor consumatorilor spre capatul lui.in multe lanturi trofice intra si omul, care poate fi: plante-> animale domestice -> om sau prin consumul de peste, omul incheie unele lanturi trofice.
- consumator dintr-o viata intermediara, urmatoarea veriga fiind constituita din diferiti paraziti la om (viermi paraziti, tantari).in ecosistemele antropizate, datorita interventiei omului, lanturile trofice sunt mult mai scurte decat in cele naturale, deoarece dispar o serie de verigi (insecte daunatoare, pasari care se hranesc cu acestea, animale care nu-si mai pot gasi un adapost prin distrugerea unor plante).intr-un ecosystem, lanturile trofice nu sunt isolate unele de altele.ele se intretaie in anumite puncte de contacu sau noduri.in aceste noduri se gasesc specii care consuma hrana diferita si de aceea pot functiona in doua sau mai multe lanturi trofice(de exemplu , o planta de grau este consumata de insecte, dar si de diferite mamifere; uliul se hraneste cu pasari, dar si cu mamifere mici).datorita intretaierii lanturile, biocenoza se prezinta ca o retea.ea se numeste retea trofica.intr-o retea trofica sunt lanturi trofice principale, alcatuite din specii dominate ca numar si lanturi trofice secundare, conectate intre ele prin diferite verigi.retelele trofice dintr-un ecosystem vin in contact cu ecositemele vecine(de exemplu, reteaua trofica a unei pajisti de campie sic ea a unei manoculturi).in zona de contact se constata un numar mare de specii care sunt active in ambele retele (de exemplu, pe malul unui lac cuibaresc numeroase pasari se hranesc cu peste).intr-o retea trofica circulatia substantei nu este liniara ca intr-un lant trofic, ci descrie un ciclu trofic, in care toate lanturile trofice se inched si se reunsesc prin descompunatori dupa schema: substante anorganice -> producatori (p) -> consumatori fitofagi (c1) -> consumatori zoofagi(c2,c3) -> descompunatori (d) -> substante anorganice.

niveluri si piramide trofice 

numarul si masa plantelor verzi (p) dintr-un ecosystem (de exemplu, un lan de grau) este mult mai mare decat numarul consumatorilor c1.daca am comprima toate plantele de grau (p) s-ar obtine un strat mult mai gros decat al consumatorilor c1, iar stratul consumatorilor c2 ar fi mult mai subtire decat stratul c1.
organismele care apartin aceleiasi categorii trofice, deci au aceeasi functie trofica poarta numele de nivel trofic.
nivelurile trofice poarta numele categoriilor trofice(de exemplu, plantele de grau formeaza nivelul producatorilor, soarecii de camp  nivelul consumatorilor primari).
numarul nivelurilor trofice este redus (cel mult cinci) datorita, in primul rand, pierderilor de energie transferata de la un nivel trofic la altul.
unele organsime apartin unui singur nivel trofic )plantele autotrofe,animale fitofage, animale zoofage si animale parasite).
alte organisme apartin mai multor niveluri trofice in functie de hrana consumata (porcul mistret care este omnivore, vrabiile care vare se hranesc mai mult cu insecte, iar iarna cu seminte si resturi menajere).
uneori, indivizii aceleiasi specii apartin unor niveluri trofice diferite( de exemplu, puietul unor pesti este fitofag, iar adultii sunt zoofagi).
daca asezam nivelurile trofice dintr-un ecosystem in ordinea unui lant trofic se obtine graphic o piramida numita piramida trofica .ea exprima raporturile dintre nivelurile trofice successive.
piramida numerelor este reprezentarea grafica a numarului diferitelor organisme din fiecare nivel trofic la un moment dat.
ea exprima numarul organismelor din fiecare nivel trofic al unui ecosystem la un moment dat.acest numar este reprezentat graphic prin ari unui dreptunghi.
baza piramidei o formeaza nivelul producatorilor, iar varful piranidei, nivelul consumatorilor tertiari.ingustarea piramidei, spre varful ei indica descresterea numarului indivizilor care apartin speciilor reactive (talia acestora creste, insa). de exemplu intr-o padure, munarul producatorilor este mai mare decat cel al consumatorilor.
piramida numerelor se aplica in orice ecosystem, terestru sau acvatic.exista insa si exceptii care se inscriu sub forma unor priramide imperfecte( de exemplu, intr-un ecosystem acvatic, fitofagele pot consuma rapid fitoplanctonul si inmultindu-se foarte mult, ele pot depasi numarul producatorilor); un alt exemplu este atunci cand producatorul este foarte mare in raport cu consumatorul direct ( de exemplu, stejarul si omizile paroase ale stejarului).
daca in locul numerelor se ia in considerare biomasa unui nivel trofic se obtine tot o piramida trofica numita piramida biomasei.



zi merit fundita?:d nu forma a facut civilizatia umana asa cum o cunoastem astazi, ci doua lucruri:
- constiinta reflexiva, inexistenta la alte forme de viata de pe terra;
- degetul opozabil, care face mana capabila sa construiasca unelte, sa le manevreze si sa scrie, scrisul fiind unica modalitate prin care cunostintele si experientele se acumuleaza de la o generatie la alta, altfel acestea s-ar pierde si societatea ar stagna.
poti sa ai forme de viata oricat de inteligente, ca in exemplul userului cu albinele si furnicile, fara cele doua puncte de mai sus, acestea formeaza societati care stagneaza, nu civilizatii. 
acelasi mod de viata l-au avut si acum 400 de milioane de ani, acelasi il vor avea si peste 1 miliard de ani.
in schimb, poti avea fiinte de orice forma, cu un creier capabil de reprezentari verbale, actionale, iconice, simbolice, structurale, si cu un brat care se termina cu 3-5-8, etc degete, dintre care unul sa fie opozabil, si acesta poate executa instructiunile cu aceasta constiinta reflexiva si cu capacitatile de reprezentare de mai sus.
nu ma intreba de ce doar omul are acest tip de constiinta, nu si alte fiinte, ca nu se stie. asta este o intrebare la care doar filozofii pot raspunde. aplicații deschise care rulează în memoria ram. ar fi unele din motive. fratii jderi-rezumat
 
trilogia „fraţii jderi"
este alcătuită din romanele „ucenicia lui ionuţ" (1935),,,izvorul-alb"(1936) şi,, oamenii măriei sale"(1942).aceasta evocă epoca domniei lui Ştefan cel mare între anii 1469 şi 1475, fiind considerată o epopee, un amplu poem epic care povesteşte fapteeroice, împletind datele istorice cu produsele ficţiunii şi ale legendei. 
primul volum
se deschide cu descrierea hramului de la manastirea neamt, undemultimea asteapta infrigurata sosirea lui stefan. atmosfera este de multumire siechilibru. tara are drumuri asezate, dregatorii, proprietatile sunt asigurate prin danii siurice. in centrul cartii sta familia comisului manole par-negru, ai carei fii au indeletniciridintre cele mai diferite. În acest moment intră în scenă ionuţ jder care vesteste ca alaiul domnesc se apropie şinechifor căliman. din povestea bătrânului staroste, plină de umor, aflăm despre războiul luiŞtefan „cu această ţară fără rânduială", unde poruncesc „mulţi stăpâni". tot acum seconturează vechiul conflict domnitor-boieri.facem apoi cunoştinţă cu
familia lui manole - păr negru
al cărui feciori sunt cu toţii închinaţi slujbei domneşti: simion-comis şi el; nicoară - călugăr care sub anteriul monahalpoartă arme; cristea al doilea comis aflat sub influenţa frumoasei sale sotii candachia,damian-neguţător la liov dar „ochiul deschis al domnitorului" peste hotare, ionuţ - mezinulcare este chemat tot in acea zi în slujba domnească. intrand in slujba coconului domnesc, jder cel mititel si alexandrel-voda incep sa secunoasca, povestindu-si diverse lucruri. micul voievod ii marturiseste lui ionut l-a luat sub aripasa ca pe un prieten si doreste sa-i marturiseasca " o taina de dragoste" dar nu inainte de a selega o" fratie de cruce" intre ei.intriga se învârteşte, mai ales în jurul tentativei nereuşite a lui gogolea pogonat de a-l răpi pecatalan, armăsarul domnesc care are însuşiri magice deoarece in el este concentrată putereavoievodului.arhimandritul amfilohie şi părintele timotei sunt dascăli vestiţi de la care ionuţ are multe de învăţat. candoarea tânărului erou -ionut par-negru-este reliefată mereu de către nechifor căliman, care îl numeşte „mânz". tânărul cunoaşte şi prima criză erotică. dragostea pentru jupîniţa nasta, de la ionăşeni, îl determină să trădeze frăţia de cruce cu alexăndrel-vodă - fiuldomnitorului. are prilejul să-şi treacă examenul de oştean adevărat, prin lupta vitejească cuduşmanii lui vodă, salvând viaţa fiului domnesc. ionuţ dovedeşte că este format ca oştean întimpul luptei contra tătarilor când îl ajută pe simion să captureze pe fiul lui mamac han. apoi,cum se întâmpla frecvent în acele vremi, are loc o ieşire în pradă a tătarilor în urma căreiacade în robie jupâniţa nasta - prima dragoste a lui ionuţ. evadarea necugetată din cadrul familial este până la urmă pentru ionuţ o călătoriecognitivă(cunoscuta) - temă epopeică(se refera la fapte de eroism) şi ea în roman. aflând că jupâniţa nasta a fost vândută unui serai, ionuţ se duce de unul singur s-o smulga din mâinileturcilor chiar in cetatea lor bine apărată. dar jupâniţa, pentru care a fost întreprinsă întreagaacţiune eroică nu se mai află printre cei vii, deoarece preferase să se arunce din vapor în apădecât să cadă în mâna turcilor.
 
 
volumul următor - izvorul - alb
 
este romanul cunoaşterii magice. În această
 
cartese înmulţesc credinţele mitice care sunt întărite şi prin dimensiunea monumentală şifantastică conferită, unor supuşi ai domnitorului cum ar fi fraţii căliman, feciorii starosteluinechifor căliman; onofrei (sfarmă - piatră) şi samoilă (strâmbă - lemne). cetatea neamţeste locul de recluziune(inchisoare) al lui ionuţ jder, un topos(o idee, tema, loc comun) underecunoaştem tema exilului existenţial al individului, condiţie necesară reintegrării sociale ainocentului jder.are loc casatoria lui stefan cel mare cu maria de mangop,urmasa a vechilor comneni. jitnicerul neculăieş albu o răpeşte pe maruşca, fiica lui iaţco hudici şi dragostea târzie a luisimion cu care comisoaia ilisafta jderoaia la inceput nu este de acord dar acceptand-o peparcurs. expediţia recuperatoare la volcineţ, în polonia, întreprinsă de fraţii jderi - o familiede moldoveni autentici,inimosi,semeti,curajosi,ambitiosi si suspiciosi, a-i caru-i barbati lupta tottimpul cot la cot, biruind intotdeauna - este un episod eroic şi cavaleresc şi în acelaşi timp depedepsire a unor duşmani ai domitorului.
nucleul narativ al volumului, unde Ştefan cel mare apare în prim-plan, este scenavânătorii de la izvorul alb. vânătoarea domnească devine un ritual deiniţiere(introducere). pelerinajul domnesc ilustrează motivul căutării - al soluţiilor de împlinire a unui destin individual - al domnitorului şi altul colectiv - al moldovei.domnul este exploratorul şi pentru a lămuri sensurile prezentului şi viitorului estenecesară contopirea cu trecutul care se realizează prin confundarea în elementulnaturii. călăuză în această călătorie este legendarul,,bour alb". iniţierea în cel mai înalt grad în tainele naturii o întâlnim la mag care este schivnicul de la izvorul alb(peşteră este loc al meditaţiei), dar adevăraţi magi sunt şi cuviosul nicodim,arhimandritul amfilohie Şendrea, dar şi Ştefan cel mare, care preia semnificaţia unor aspecte ale cosmosului şi le aplică în planul guvernământului
. oamenii măriei sale, cel de-al treilea volum al trilogiei fraţii jderi
, este unroman al cunoaşterii raţionale. dacă primele două volume alcătuiesc o cronică defamilie, având în vedere provizoriul, viaţa de toate zilele, fiind în acelaşi timp şi ocronică socială, care analizează procesul alcătuirii unei noi societăţi, în moldova, bazată pe rânduială şi dreptate,
ultimul volum este mai încărcat de istorie
, este ofrescă a întregii moldove, care se întăreşte pentru războiul cu turcii. romanulurmăreşte evenimentele petrecute între 1474 şi 15 ianuarie 1475, când a avut loclupta de la podul Înalt.este povestită în acest volum căsătoria lui simion jder, ridicat mai întâi la rangulde postelnic, cu maruşca, pe care tânărul o aduce din casa părinţilor ei, la timişsunt prezentaţi apoi în roman căpitanii luaţi prizonieri de Ştefan în lupta cu raducel frumos, de la curtea căruia Ştefan răpise pe domniţa voichiţa cu fiica sadomniţa maria.este urmărită viaţa şi grijile comisoaiei. ilisafta privind căsătoria mezinului ionuţ, dar ştirile cele mai alarmante sosesc de la brăila şi din balcani.armasarul vizir da semne de "boala" dar comisoaia ilisafta stie ca aceasta boalaa armasarului domnesc, vizir prevesteste ca si "catalan cel batran" razboiul. postelnicul stefan trebuia sa le "mute" pe doamnele de la palat.alvanitulatanasie a fost trmis de sandrel-voda sa saboteze drumul doamnelor raduluivoda,vrand sa le duca la manastirea din pangarati iar pe cei care le insotesc sa-iraneasca fara sa le ia viata. dupa ce i-a marturisit parintelui nicodim de cine a
 
fost trmis la aceasta fapta, atanasie s-a sinucis in fata postelnicului, a lui ionut si aparintelui.arhimandritul amfilofie sendrea il indeamna pe ionut sa plece de la vederea luisandrel-voda iar tot atunci afla cine a fost mama lui si cine este amfilofiesendrea cu adevarat si de ce acesta tine atat de mult la ionut.mos ilia ii aduce la cunostinta lui ionut ura care s-a aprins in sandrel-voda pt.el.ramanand fara bani,grigorie gogolea ratoi si toma lui bogat au intrat inslujba lui sandrel insa mos ilia a vrut sa moara ca un crestin spunand ca a ajunsla cumintenie,refuzand sa-si urmeze tovarasii de aceasta data.ii mai spune luiionut ca tot sandrel i-a trmis atunci,pe el si pe tovarasii lui,la prima intalnire cufratii jderi/o parte din ei, sa-l rapeasca sau sa-l "doboare" pe catalan, insa au datchix si acum sandrel doreste sa se razbune pe acel "prieten ca l-a vandut"furandu-i dragostea.amfilofie sendrea il trimite apoi pe ionut in imparatia lui mehmet sultan " saumble,sa auda,sa ajunga la aton si sa cerceteze si acolo,si cele aflate si vazutesa le aduca el singur luminatiei sale." deoarece"ca barbat din tagmarazboinicilor" "instiintarile lui sunt mai de folos mariei sale".ionut afla ca sandrel-voda vine in cateva zile la porunca parintelui sau. jder stiind ca sandrel v-a trebui sa se odihneasca in aceeasi chilie unde se sfatuia elsi arhimandritul,pune la acle o pozna de care si-a adus aminte ca a infaptuit-o siparintele sau,manole par-negru,impreuna cu un boier,prin care sa-l faca pecoconul domnesc sa-si regrete faptele si sa-l sperie. jderul si botezatul si-au facut intrarea pe taramul lui mehmet sultan,ajungand infata lui soliman –beg pentru. a fi judecati.cei doi isi cautau han pana ce au fost duciinaintea lui hrana-beg,unde ionut jder s-a luptat cu cel mai puternic om al luihrana-beg pe nume uzun, biruindu-l., insa nu a savarsit un lucru bun deoarece s-a facut remaract si a atras atentia ismailitenilor asupra sa.h-b l-a numit pe ionutpehlivan deoarece nu puteau rosti numele lui,dar mai tarziu spunandu-i-se onupar-negru.ii intreaba de unde vin, tatarul spunandu-i ca vin din ac-iflac-adicatara moldovei- si ca se indreapta spre o manastire din aton. dupa ce auindeplinit porunca lui stefan –voda si dupa ce s-au intors in tara lor, s-a iscatrazboiul dintre tara moldovei si turci.pe campul de lupta de la podul inalt, pier vitejeste, de toata lauda si toata fala,unele dintre importantele personaje ale acestei trilogii, "oamenii mariei sale":manole par-negru imperuna cu simion, starostele nechifor caliman impreuna cuunul din fii acestuia, samoila.vestea pieirii acestora,adusa de arhimandruitul amfilofie, ajunge si la timis,undecomisoaia ilisafta jderoaia impreuna cu sotia lui simion, marusca, au pornit cusania in aceeasi zi la vaslui.trilogia se incheie prin trecerea in condica a parintelui nicodim, a faptelor dinacel an, 1475, si prin intoarcerea lui ionut jder de la sfantul munte si de la braila.(in acest roman comisoaia ilisafta se aseamana cu o vitorie lipan in care binelesi raul sau pericolul i se arata in vise, descifrandu-l dupa semnele care i se arata.)


ciberiada
lumea ciberiadei e populată de tot felul de construcţii robotice deţinătoare de viaţă şi conştiinţă. au toate calităţile şi defectele lui "a fi", însă chiar şi aşa scriitorul reuşeşte, în câteva povestiri, să creeze un contrast hiperbolizat cu fiinţa umană. antiteza produce hohote de râs autoironice: "ferritius, deşi lipit cu noroi, praf şi cretă, deşi uns cu ulei şi clipocind ca apa, nu-şi putea ascunde statura lui de electrocavaler, impunătoare, nici lărgimea umerilor de oţel, nici mersul răsunător. În schimb faţă palidă [.] era o adevărată aschimodie; când păşea parcă s-ar fi răsturnat nişte hârdaie, privirea îi era ca o fântână plină de noroi, când respira, cu o respiraţie puturoasă, oglinzile se acopereau cu o ceaţă deasă, iar rugina năpădea îndată fierul. atunci înţelese prinţesa cât de scârboasă e o faţă palidă, care, când vorbea, i se mişca ceva în gură ca un vierme roşietic." (povestea prinţului ferritius şi a prinţesei cristala)

dincolo de înfăţişarea dezgustătoare, obiceiurile omului sunt chiar şi mai urâte: el se joacă de-a cimitirul făcând din corpul său cavou pentru fiinţele patrupede care îi populează lumea, aleargă mereu doar după plăcere fiind în stare să-şi ucidă pe loc semenii care îi produc durere (altriuzina sau povestea adevărată a sihastrului bunitius care a vrut să fericească cosmosul şi ce a ieşit din asta), schingiuiesc metalele nobile, chinuind dulcea electricitate şi depravând energia nucleară. "fără de sfârşit este puterea acestor fiinţe palide, căci dacă pier, renasc de mai multe ori din nou, departe de sorii puternici!" (moartea albă).

geneza maşinilor este explicată împreună cu cea a umanităţii. dar pe când omul e făcut din noroi ("la început au fost ca un fel de mucegai şi se târau; apoi s-au revărsat din ocean pe pământ, devorându-se unul pe altul. Şi cu cât devorau mai mult, cu atât se înmulţeau mai tare") şi s-a dezvoltat oarecum la întâmplare, în funcţie de condiţiile mediului, fără să aibă un cuvânt de spus în evoluţia sa, maşinile s-au construit pe ele însele întru perfecţiune: "din aceste strămaşini s-au născut maşinile inteligente, care, la rândul lor, au creat maşini înţelepte, iar acestea au născocit maşini perfecte". (povestea prinţului ferritius şi a prinţesei cristala)

spre deosebire de "faţa palidă", roboţii tind spre perfecţiune, la care vor să ajungă de unii singuri, debarasându-se de de caracteristicile cu care au fost înzestraţi de creatorii lor: "candva, demult, arătam - adică strămoşii noştri arătau - altfel, pentru că se născuseră din voinţa unor fiinţe palide, mocirlos-tremurânde, care i-au meşterit şi pe ei după chipul şi asemănarea lor; aveau şi mâini, şi picioare, cap şi trup care le lega pe toate. dar eliberându-se de creatorii lor, dorind chiar să distrugă din fiinţa lor urmele acelei origini, generaţiile succesive ale strămoşilor mei s-au transformat pe rând, până ce au ajuns în starea de sfera" (basmul despre cele trei maşini povestitoare ale regelui genialon).

această imagine a omului, care poate părea exagerată, este de fapt în perfect acord cu filosofia restului scrierilor lui lem. Întotdeauna pământeanul a fost înfăţişat că un ignorant, pus pe distrugerea a tot ceea ce nu înţelegea, pentru simplul motiv că nu ştia să măsoare decât cu metrul propriilor convingeri şi experienţe. Înzestrarea roboţilor cu raţiune i-a scos pe aceştia de sub domeniul activităţii mecanice şi repetitive, i-a purificat, lăsând omul pradă ideilor fixe şi-a convingerilor de care nu se poate dezbăra. nu poti sa le stergi, raman salvate. Este langa coada de mătură.. nu se stie, au vrut sa faca un final interpretabil. dar o sa apara extraction 2, asa ca posibil sa aflam acolo. ori nu-ti mai merge metinu' pe calculatoru tau, ori s-a desfintat acel metin!