daca am notele 10, 9 si 4 ce medie imi iese?
media generala se face in felul urmator: (a+b):2=c sau (a+b+c):3=d se face suma cifrelor si rezultatul lor impartit la cate sunt.
i cazul tau media va fi (10+9+4):3=7,66 si in catlog o sa fie 8 deoarece se rotunjeste la 8.
La fiecare dintre cei 3 pasi, fiecare numar este notat o data. In final, fiecare numar va aparea de 3 ori. Deci suma celor 3 numere obtinute de elevi este de 3 ori suma numerelor. Fie s aceasta suma:  

3s=13+15+23  

3s=51  

s=17


Numerele dintre 1 si 9 cu suma 17 sunt (1, 7, 9), (2, 6, 9), (2, 7, 8), (3, 5, 9), (3, 6, 8), (4, 5, 8), (4, 6, 7).


Ultima solutie nu poate fi corecta deoarece suma maxima care poate fi obtinuta este 7+7+7=21.


Pentru (4, 5, 8), suma maxima este 8+8+8=24, care este prea mare. A 2-a suma este 8+8+5=21, care e prea mica. Deci nu putem obtine suma 23.


Din aceleasi rationamente, (3, 6, 8) nu este valida.


Solutia (3, 5, 9) este corecta, deoarece avem 9+9+5=23, 5+5+3=13 si 9+3+3=15.  

Prin verificare directa se observa ca celelalte 3 solutii nu sunt valide. 17*9=(10+7)*9=10*9+7*9=90+63=153 Evident ca gresesti.Obtii ceva de genul kg2 etc. Răspunsul școlăresc e așa: nivelul sunetului crește de 4 ori (adică cu aproximativ cu 6 dB) la fiecare înjumătățire a distanței, deci cum raportul dintre 150 m și 1 m este de 150, adică aproximativ 2^7,23, înseamnă că pentru a ajunge de la 150 m la 1 m trebuie să facem 7,23 înjumătățiri de distanță. Așadar nivelul sunetului scade cu 7,23 * 6 = 43,5 dB. Așadar nivelul sunetului crește de la 50 dB la 93,5 dB.  

  

Mai întîi, de ce crește intensitatea sunetului de 4 ori la înjumătățirea distanței? Pentru că înjumătățind distanța, pe aceeași suprafață (a microfonului sau a urechii) intră de 4 ori mai multă putere acustică. Altfel spus, la dublarea distanței aceeași intensitate sonoră se distribuie pe o arie de 4 ori mai mare. Iar un raport de putere de 4 reprezintă aproximativ 6 dB (logaritmul zecimal din 4 e aproximativ 0,60206, care vine înmulțit cu 10).  

  

Dar răspunsul școlăresc e valabil numai într-un caz ideal, și anume cînd sursa de sunet emite în mod uniform în toate direcțiile și cînd la locul faptei există numai trei corpuri: sursa de sunet, mediul de propagare și detectorul de sunet. Orice alt corp aflat în calea undei sonore produce reflexii, obturări, refracții, difracții, absorbții, interferențe etc. De aceea rezultatul numeric care iese din acest calcul simplu este doar o estimare grosieră; în realitate sunetul măsurat poate fi mai mic sau mai mare decît cel estimat cu 10–20 dB, ba chiar mai departe. Chiar presupunînd că nu e nici un gard, nici un copac, nici o clădire între boxa vecinului și sensorul de sunet, intensitatea sunetului receptat depinde de forma solului și de calitățile lui reflective, dar și de corpurile aflate în spatele boxei și în spatele sensorului, care pot reflecta și deci intensifica sunetul.  

  

Apoi măsurarea cu aplicații de telefon mobil este ea însăși doar o estimare, bazată pe sensibilitatea nominală a microfonului declarată de fabricantul telefonului sau al microfonului. Dar sensibilitatea variază de la un microfon la altul, chiar dacă sînt de același model sau fabricate în aceeași serie. Pentru măsurări precise trebuie folosite aparate calibrate. Calibrarea trebuie făcută separat la frecvențe din intervalul de interes, pentru că sensibilitatea microfonului depinde (uneori mult) de frecvență.  

  

Spun peste tot „intensitatea” sunetului și nu „presiunea”, pentru că intensitatea e cea care se distribuie aditiv pe suprafața frontului de undă plecat de la sursă; intensitatea e proporțională cu pătratul presiunii. Decibelii acustici se definesc pornind de la presiune, dar presiunea e ridicată la pătrat în definiție, deci de fapt măsoară intensitatea, nu presiunea. Salut.Daca ai fi pus si nota zero as fi dat zero.Sau zero barat.Au furat de-au rupt si nu face nimeni o zi de puscarie(Doar Bombonel 2 ani din care va face doar 1 si il scot astia afara pe motiv de buna purtare sau ca nu suporta regimul de detentie sau pe caz de boala).pa Doligo e cel mai bn.. de asta am note bune! de la 1 la 9: 9 cifre  

  

de la 10 la 99 (fiecare număr e compus din 2 cifre): 180 cifre 



  

de la 100 la 999 (fiecare număr e compus din 3 cifre): 2700 cifre



  

de la 1000 la 1024 (fiecare număr e compus din 4 cifre): 100 cifre



  

  

**2989 cifre în total**. ce diferenta se ofera? sunt incantat sa aflu ca avem aceeasi abordare cand vine vorba despre proprietatile generatoare de veniti. dar nu trebuie sa exageram. in europa de vest, proprietarile rezidentiale duc la un yield mediu de 2-4%. doar proprietatie comerciale ajung la 6-8%. in romania tintim 9-12% pentru proprietati comerciale (datorita a 1.000.000 de motive diferite) si 6-8% pentru cele rezidentiale. tarile unde procentul pe sectorul rezidential se ridica la 10% sau mai mult sunt tari din africa sau alte “piete emergente” unde proprietarul inchiriaza unui strain si atunci vorbim doar de 1-3% din intreaga piata. asta se intampla si in sua acum pentru ca preturile au scazut si milioane de case sunt de vanzare la preturi foarte mici (si totusi nu exista foarte multi cumparatori). nu trebuie sa confundam 2 categorii diferite. pe de alta parte, as vrea sa va reamintesc ca acest 6-8% ar trebui sa fie real, adica: 
- dupa ce toate costurile tranzactiei au fost platite
- dupa renovare
- dupa taxele pe proprietate
- daca plecam de la premiza ca vom primi chirie in fiecare luna si nu doar pentru cateva luni.
exista foarte multi parametrii ce trebuie luati in considerare. daca nu tinem cont de acestia, s-ar putea sa cumparam ceva cu un “yield de 10%” si sa ne trezim cu 4-5% buna ziua,

cred ca 50%. dar depinde mult daca porniti din start de la premisa ca “nu pot folosi asta” - replica pe care am auzit-o de multe ori despre un instrument si apoi dupa testarea instrumentului, cadrul didactic respectiv si-a dat seama ca ar putea folosi instrumentul respectiv.

din ce am s…