care este semnificatia cuvantului tarom?
te referi la linile aeriene tarom? 
daca da atunci tarom vine de la transporturi aeriene romane 
sper ca te-am ajutat iar alta semnificatie a acestui cuvant nu mai am!
chaw!
* „Testament” (Tudor Arghezi)



Poezia „Testament” de Tudor Arghezi este o adevarata arta poetica modernista si face parte din genul liric. Poetul isi exprima direct gandurile, sentimentele prin intermendiul procedeelor artistice si figurilor de stil. Acesta isi exprima emotia nesfarsita fata de strabunii nostri, dragostea pentru om si natura, imensa liniste fata de acest popor incercat de lupte pentru supravietuire.


Tinand cont ca radacinile sale sunt acolo unde ,,vesnicia s-a nascut la sat”, Arghezi aduce un omagiu satului romanesc unde exista ,,rapi si gropi” pe care ,,Suite de batranii mei pe branci” le-au urcat. Copilului sau sau cititorului, mostenire nu ii poate darui decat ,,un nume adunat pe o carte”, dar care contine tot: amintiri, ganduri, trairi transpuse in versuri. Cartea ,,este hrişovul vostru cel dintâi”, deoarece fara scriitori si poeti nimic nu ar fi adus la cunostinta. Frumusetea cuvintelor vine din adevarul trait de inaintasi, munca lor fiind preschimbata in ceva frumos si autentic, ,,Sapa-n condei si brazda-n calimara”.


,,Testament” este o poezie gandita si scrisa cu intelepciune: ,,Eu am ivit cuvinte potrivite/Și framantate mii de saptamani/Le-am prefacut in versuri si icoane”. Saracia taranului roman care trudeste in camp este vazuta de poet ca ceva divin.   

O alta trasatura a genului liric este ilustrata de prezenta marcilor lexico-gramaticale, exprimate prin verbe si pronume la persoana intai (exemple: nu voi lasa, sa schimbam, eu am ivit, am luat etc.), dar si forme pronominale adjectivale (mei, noastra). Arghezi are puterea de a preschimba uratul, grotescul in tot ceea ce este mai frumos in lume: ,,Făcui din zdrenţe muguri şi coroane./Veninul strâns l-am preschimbat în miere”.  Amaraciunea taranului asudat vazuta in miere, iar ,,cenusa mortilor din vatra” este puntea de legatura intre muritori si Dumnezeu.   

Poetul nu uita sa vada si ochii taranului stralucind in zile de sarbatoare: ,,Durerea noastra surda si amara/O gramadii pe-o singura vioara” tinzand sa aminteasca faptul ca ,,Stapanul, ca un tap injunghiat” nu putea lua taranului acest drept. Poporul roman este un popor drept nu s-a lasat lovit de ,,bube, mucegaiuri si noroi”, iar ,,biciul rabdat se intoarece in cuvinte” pentru ca poetii au consemnat zbuciumul omului care a dainuit in versurile lor. Din ,,Rodul durerii de vecii intregi”, ,,ramura obscura” s-au nascut gloria si vitejia. Cel ce va citi ,,Testament” va fi coplesit de viata aspra, necrutatoare, onesta a poporului din vremuri indepartate. Acum, vremurile nu mai sunt atat de tulburi: ,,Domnita lenesa pe canapea/Sufera in cartea mea” minunandu-se ca din ea s-a faurit ,,slova de foc”, iar versurile se unesc ca ,,fierul cald imbratisat in cleste”.   

Poetul este el insasi robul lui Dumnezeu stiind ca divinitatea e constienta de ceea ce el a scris si ne transmite legatura profunda, firava dintre om si divinitate ca o salvare a amintirii ,,bunilor mei”. 


Testament” este o poezie lirica in care sentimentele poetului sunt intr-o imbratisare coplesitoare; emotiile, trairile, amintirile, povetele ne transpun intr-o lume a timpului mult prea indepartat, adica atat de departe si totusi atat de aproape. Este mesajul clar al poetului, sa nu uitam istoria taranului roman si sa transmitem prin scris realitatea pe care o infruntam, sa iubim, sa facem lucrurile urate sa devina frumoase si mai ales sa credem in forta divina.   

Asadar, poezia ,,Testament” se incadreaza in genul liric datorita procedeelor artistice, figurilor de stil, strofelor inegale si a ritmicitatii versurilor, dar si marcilor lexico-gramaticale.


*Tot ce am scris este creatie proprie. Poti sa te inspiri cu incredere. Bafta! nu domnule deac, nu va prefaceti ca nu intelegeti comentariul la care ati raspuns, marga se refera in general la specia din tagma numita "agent imobiliar". si anume ca e mult mai bun un deal win-win decat un deal win[agent] - loser[proprietar si cumparator]. intelegeti fenomenul? cred ca "thak you" este "multumesc" iar "thanks" ,"mersi"............ Buna! Te rog frumos data viitoare sa postezi tot fragmentul, nu doar o parte din el. Sa spui exact de cate exercitii ai nevoie. Ar fi dragut daca ai posta mai multe intrebari atunci cand ai prea multe exercitii. E foarte mult de scris in cazul acesta.  

Rezolvare:  

a. Patru elemente lexicale ale campului semantic pentru substantivul ,,pamant” sunt: ,,huma”, ,,lut”, ,,bulgare”, ,,vagauna”. 


b. Doua imagini artistice extrase din fragment sunt: imaginea dinamica ,,se apleca, lua in maini un bulgare si-l sfarama”, imaginea gustativa: ,,simtind neincetat atingerea rece si dulceata amara a pamantului”.


c. Sintagma ,,dulceata amara” este o figura de stil numita oximoron. Ion simte atingerea ,,dulce” a pamantului pe care il iubeste mai presus decat viata sa, dar in acelasi timp, ,,amar” este gustul pe care il simte gandindu-se la truda sa asupra acestuia. Desi il iubeste, uraste faptul ca nu este stapanul deasupra tuturor pamanturilor.


d. Protagonistul este dominat de sentimente precum disperarea, iubirea si frica de a nu pierde cel mai sfant si drag lucru pe care il are in viata sa, pamantul. Semnele prevestirii mortii gravideaza deasupra lui Ion prin fiorul ,,rece, ametitor”, determinandu-l sa imbratiseze cu patima pamantul aidoma unei iubite.   

Povestea lui Ion este drama taranului roman care munceste cu truda pentru a supravietui in societate. Dupa imbratisarea patimasa a pamantului, acesta se simte ,,ca un urias din basme care a biruit” de unde reiese puterea fizica si spirituala pe care i-o ofera pamantul. 


e. Semnele prevestitoare ale mortii protagonistului sunt urmatoarele: ,,o pofta salbatica sa imbratiseze huma” (*o ultima imbratisare a aceea ce iubeste mai mult pe lume), ,,o placere infricosata”, ,,ca niste manusi de doliu”, ,,simti un fior rece, ametitor”, ,,atingerea rece si dulceata amara a pamantului”, ,,pamantul parca se clatina in fata lui”. 


2. Sfarsitul sau este dramatic, fiind ucis de George cu o sapa, uneala simbol a muncii pamantului. Consider ca Ion este vinovat de ceea ce i s-a intamplat, fiind lipsit de scrupule pentru a-si indeplini dorintele. A fost alegerea sa punand mai presus dorinta de avutie in detrimentul iubirii. Din sfarsitul sau s-ar putea deduce faptul ca oricat de multa bogatie materiala ar avea un om nu este indeajuns, iubirea, afectiunea fata de persoana iubita fiind mai puternica. 


3. Am ales al treilea citat si sunt pro.  

In principiu, Rebreanu are dreptate cand afirma ca taranul roman are o pasiune organica fata de pamant. Este un argument real in favoarea taranului care in general este legat de pamantul sau. In acele timpuri Ion vedea pamantul ca o salvare de la saracie. Era orbit de bunurile materiale care puteau fi capatate prin munca pamantului care niciodata nu era suficient pentru el. Sacrificiul, lupta, indoielile si truda l-au doborat intr-un final pe Ion, care abia dupa imbogatire isi da seama de iubirea puternica pe care o avea fata de Florica.   

Consider ca orice om poate avea legatura cu locul sau natal, insa vremurile se schimba, iar taranii emancipandu-se puteau parasi pamantul pentru o viata decenta la oras.  

Citatul este reprezentativ pentru romanul ,,Ion” care ilustreaza un om care si-a sacrificat dorintele iubirii implinindu-si visul imbogatirii prin mandrie si orgoliu. Cand acest lucru se indeplineste, realizeaza intr-un final ca dominanta este iubirea, iar pamantul nu e decat rece, nepasator si neiertator. A. 1. Expresia ,,din calea afara” din textul dat semnifica exagerarea.  

2. Ulpia si Ulpia Traiana sunt respinse deoarece scriitorii considera ca latinismul imprumutat de poporul roman nu face bine literaturii romane.  

3. Sentimentul este coplesitor pentru scriitori deoarece exprima bucuria si satisfactia ca revista Junimea va fi dedicata tuturor scriitorilor (juni), dar si celorlalti care vor adeva la ea. Este sentimentul de mandrie si respect pentru literatura romana (Junimea – titlul perfect romaneste).  

4. Initiativa junimistilor este in fond una serioasa, cu ganduri bune si asteptari mari. Desi autorul descrie in mod haios acea intamplare, ea este cat se poate de serioasa: dorinta de a infiinta ceva in care limba si literatura romana sa aiba continuitate si loc de cinste in viata poporului.


B. Versul ,,Iar tu, draga tara, pace nu mai ai!” semnifica tristetea autorului fata de poporul roman greu incercat de luptele duse cu cotropitorii pentru bogatiile sale la care cineva mereu va ravni. ,,Nu se sterge bine sangele de plai” este teama poetului ca stramosii plaiului romanesc au luptat pentru independenta, dar pace tot nu va fi din cauza razboaielor, iar tara trebuie sa fie mereu in alerta. Ciao. Limba Romana e asa cum se spune, o combinatie intre latina, slava, daca etc.. Noi nu avem dialecte, parerea mea, e o mare diferenta intre accent si dialect... avem doar accente. Baresa putem spune ca e dialect fiindca doar ei inteleg ce vorbesc fata de limba oficiala. Baresa e o Italiana deformata de alte limbi Albaneza, Greaca, Araba etc. Stiu si eu o serie de cuvinte si expresii unele exact ca in Romana:)): fci cald, lasama-n pace , si rott la chidem :)), ch' st' fe, (se mai zice si "ce faci?" pe la Andria), fmì apch', ptev, trmont etc. Limbile se schimba din mers la contact cu alte natii :)). dragi romini, nu realizati un lucru. apt. este o investitie si asta inseamna risk.ati cumparat un apt., ati investit in apt., acum daca vreti sa-l vindeti trbuie sa pierdeti. asta inseamna capitalism, adica `freedom and democracy`. bucurativa si fiti fericiti, ati gasit ce ati cautat. o sa puteti vinde casele si apt. cind salariile o sa ajunga 2.000euro.
aveti de asteptat. de asemenea trebue sa multumiti la `real estate` ca nu vor sa reduca preturile, pt. ca nu este in interesul lor. cu cit este pretul mai mare, cu atit este mai mare comisionul lor. va urez mult noroc si sanatate la toti. de asemenea doresc ca totii rominii sa se trezeasca la realitate, sa inteleaga si sa vada adevarul. sunt complet de acord cu dumneavoastra. de aceea intru, de multe ori, in dezacord cu unii proprietari care au impresia ca detin “turnul eiffel”. insa asta este ceva aproape “standard” pentru piata de aici si cand le spui oamenilor adevarul, se supara si nu mai vorbesc cu tine (de multe ori intra pe forumuri sau site-uri si te injura). 
insa pot intoarce comentariul dumneavoastra. cand avem, cu adevarat, o proprietate de lux, vrem, cu adevarat, sa platim pentru ea? sau incercam sa o cumparam pe gratis si spunem ca toate investitiile facute “nu sunt importante”?
plus o ultima intrebare: considerati ca am atins un nivel, noi ca societate, sa intelegem gusturile avansate si designurile cladirilor construite in tari cu 50-100 de ani de traditie? prea multe persoane considera “frumos” ceva urat pur si simplu pentru ca asta este tot ce stiu. aceasta situatie are nevoie de timp pentru a se schimba… Din punctul meu de vedere cartile au rolul cel mai important in viata unui om. Fara carti oameni sunt ignoranti, nu-si cunosc rolul vietii.  

In primul rand, educatia primeaza, iar cartile sunt elementele sale fauritoare. Rolul educatiei este de a pregati omul pentru un viitor sigur. Consider ca fiecare persoana este libera sa-si asigure profesia. Depinde de cat de multa prioritate acorda studiului.  

In al doilea rand, omul nu poate exista fara sa nu studieze, fie si la cel mai mic nivel. Avem nevoie de carti, ele ne sunt sursele vietii. Din acestea ne extragem informatiile de care avem nevoie zi de zi.  

In concluzie, rolul cartilor este necesar, nu neaparat obligatoriu. Insa, de cele mai multe ori ele sunt visul fiecarui copil care le intelege valoarea morala, educativa. Cartile sunt comoara cea mai de pret a oricarei natiuni.


*Iti scriu cateva intrebari care te pot ghida in descrierea experientei personale:  

Ce simti cand citesti o carte? Ce fel de gen preferi sa citesti?  

Care e deosebirea dintre un om care citeste carti si altul care le evita?  

Te-au ajutat cartile sa-ti dezvolti un limbaj adecvat, artistic?  

Ce poti poti invata dintr-o carte?  

Atunci cand citesti opera unui autor nu e ca si cum l-ai cunoaste mai bine ca persoana?  

***Intr-un text argumentativ noi ne exprimam opinia intr-un mod organizat si avem nevoie de un limbaj literar. Cand nu ai idei, pune-ti astfel de intrebari, iar apoi asterne-ti gandurile pe foaie. Depinde de context, dar de obicei nu e pleonasm. Dacă vă spun că, pentru deplasarea mea de două zile în alt oraș, la întoarcere *mi s-a plătit o diurnă de X euro*, ce înțelegeți? Că atît a fost în total? Sau că atît a fost pe zi? Eticheta *diurnă* pusă pe o sumă de bani nu e suficientă.  

  

 Cuvîntul *diurnă* include într-adevăr sensul „pe zi” (de la origine), dar într-un mod mai puțin direct decît în cuvinte ca *ziar* sau *cotidian*. Mai exact, *diurnă* poate să însemne fie o sumă de bani pentru o zi, fie o sumă de bani pe mai multe zile calculată cu o valoare zilnică fixă. De aceea apare ambiguitatea de mai sus.  

  

 Ne putem imagina formule cu acest cuvînt care ar fi pleonasme. De exemplu *diurnă zilnică* e pleonasm pentru că din cele două sensuri ale lui *diurnă* se înțelege că e vorba de primul, în care sensul „pe o zi” e direct, deci suprapunerea inutilă de sensuri e evidentă.  

  

 O observație de  final. Multă lume, mai ales în România, crede că pleonasmul e neapărat o greșeală. Școala ne-a dresat să evităm toate pleonasmele, ceea ce e ca și cum ai sufla în orice fel de mîncare, inclusiv în iaurt. În alte țări nu se bate nici pe departe atîta monedă cu pleonasmele astea; sînt privite cel mult ca stîngăcii de exprimare, dar nu se învață la școală, tot așa cum nu se învață nici despre cacofonii sau dezacorduri. În România s-a născut o obsesie pentru vorbitul corect, ca și cum asta ar fi prima grijă atunci cînd ne exprimăm, iar adevăratele priorități sînt neglijate. Mai rău, chiar și cu obsesia asta pentru corectitudinea de formă, românii nu vorbesc neapărat mai corect decît alte nații, ci parcă dimpotrivă.