10 küsimust




 
 -Mis on Kanti kategooriline imperatiiv?  

-Esitage argument psühholoogilise egoismi poolt.  

-Milline arutlusviga on argumentum ad baculum?  

-Esitage argument libertaarluse vastu.  

-Sõnastage mitmekesisuse tees. Mida see tees väidab?  

-Milliste küsimustega tegeleb kunsti ontoloogia?  

-Millised on hoole eetika iseloomulikud jooned?  

-Mis on sekundaarsed omadused Locke’i järgi?  

-Mis on a posteriori?  

-Millised on loogilise positivismi ühised jooned?
Immanuel Kant (alaosa Hüpoteetilised imperatiivid ja kategooriline imperatiiv)   

  

põhimõtetest, millest võiksid ja peaksid lähtuma kõik. See ongi kuulus kategooriline imperatiiv Kanti sõnastuses: "Toimi vaid niisuguse maksiimi järgi, mille kohta  

  

34 KB (4177 sõna) - 2. märts 2015, kell 01:42  

  

  

Imperatiiv (filosoofia)   

  

Imperatiiv on vormel, mis väljendab kõlbluse käsku. Immanuel Kanti järgi on imperatiiv vormel,   

  

mis väljendab käsku, st ettekujutust vabaduse objektiivsest  

  

 [ kategooriline imperatiiv ]. Seega peab subjekt moraalselt mõtlema, mitte ainult moraalselt käituma. Mõnikord väidetakse ekslikult, nagu Kanti eetika
1. kui sul on kavas autoga liikuda talvel siis pane talvekad 
2. milleks need head peaks olema? 
3. las olla niisama- garaasis ju 
4. kui garaas on niiske siis on parem paak täis panna, et niiskust ei tekiks paaki 
5. hallituse vastu aitab niiskuse eraldi salongi panemine, aegajalt võid käia sealt vett välja valamas, uksed ikka kinni 
6.käima panna pole mõtet kui sa sellega sõita ei kavatse- külmas oleva sooja asja pinnale koguneb kondents 
7. klemm maha on hea küll kui s tähte näha pole (mida tavaliselt pole näha) , siis tõstad tungiga ühe poole üles, vaba käik sisse ja keerutad ratast, kui raskelt libiseb läbi, siis on lsd. 
võimalus ka õlikork maha keerata ja vaadata mis element seal ikkagi on. Liidesed



Liides on **leping**: Inimene, kes kirjutab liidese, ütleb: "*hei, ma aktsepteerin, et asjad näevad välja nii*", ja inimene, kes kasutab liidese, ütleb: "*OK, klass, mille ma kirjutan, näeb välja nii*".


**Liides on tühi kest**. Seal on ainult meetodite signatuurid, mis tähendab, et meetoditel ei ole keha. Liides ei saa midagi teha. See on lihtsalt muster.


Näiteks (pseudokood):



```
// I say all motor vehicles should look like this:
interface MotorVehicle
{
    void run();

    int getFuel();
}

// My team mate complies and writes vehicle looking that way
class Car implements MotorVehicle
{

    int fuel;

    void run()
    {
        print("Wrroooooooom");
    }

    int getFuel()
    {
        return this.fuel;
    }
}
```

Liidese rakendamine kulutab väga vähe protsessorit, sest see ei ole klass, vaid lihtsalt hunnik nimesid, ja seetõttu ei ole vaja teha mingeid kalleid otsinguid. See on suurepärane, kui see on oluline, näiteks manussüsteemides.







Abstraktsed klassid



Abstraktsed klassid, erinevalt liideseist, on klassid. Nende kasutamine on kallim, sest nende pärimisel tuleb teha otsing.


Abstraktsed klassid näevad välja nagu liidesed, kuid neil on midagi enamat: Nende jaoks saab defineerida käitumist. See on rohkem sellest, et inimene ütleb: "*täna klassid peaksid välja nägema nii ja naa, neil on see ühine, seega täida tühjad kohad!*".


Näiteks:



```
// I say all motor vehicles should look like this:
abstract class MotorVehicle
{

    int fuel;

    // They ALL have fuel, so lets implement this for everybody.
    int getFuel()
    {
         return this.fuel;
    }

    // That can be very different, force them to provide their
    // own implementation.
    abstract void run();
}

// My teammate complies and writes vehicle looking that way
class Car extends MotorVehicle
{
    void run()
    {
        print("Wrroooooooom");
    }
}
```






Rakendamine



Kuigi abstraktsed klassid ja liidesed peaksid olema erinevad mõisted, teevad rakendused selle väite mõnikord ebatõeseks. Mõnikord ei ole nad isegi mitte see, mida te arvate, et nad on.


Java's on see reegel rangelt rakendatud, PHP's aga on liidesed abstraktsed klassid, mille puhul ei ole meetodit deklareeritud.


Pythonis on abstraktsed klassid pigem programmeerimistrikk, mida saab ABC-moodulist ja tegelikult kasutatakse metaklasse ja seega klassid. Ja liidesed on selles keeles rohkem seotud pardatüüpimisega ja see on segu konventsioonidest ja spetsiaalsetest meetoditest, mis kutsuvad deskriptoreid (\_\_meetodid\_\_\_ meetodid).


Nagu programmeerimisel ikka, on teooria, praktika ja praktika teises keeles :-) pane aju alune plastikkate õigesti paika ja on asi korras. see läheb ikka esiosaga armatuuri taha, mitte suva kruvidega eest läbi armatuuri. kui see on sul küljes ja ei tööta siis on viga, võid süsteemi eemaldada ja panna tavalised reguleerkruvid ja tüüblid- um või h2.ee tellida, võimalik, et kusagilt saab veel. nupu pead ka ära kaotama salongist.
 


 neid mootoreid on palju mida saab kasutada, 34 väiksem variant oli üks võimalikest. tuleraamid peavad jääma ikka e30 omad. kui viitsid libatsesse sõita siis saan sulle anda täpsed abinõud selleks tööks. väntvõlli fikseerimiseks, pumba fikseerimiseks ja nuka vikseerimiseks. on ka kell pumba täpseks reguleeringuks. Kui teete POST-taotluse, peate te taotluse keha moodustavad andmed mingil viisil kodeerima.


HTML-vormid pakuvad kolme kodeerimismeetodit.


* `application/x-www-form-urlencoded` (vaikimisi).
* `multipart/form-data`.
* "text/plain".


Töötati [`application/json`](https://www.w3.org/TR/html-json-forms/) lisamisega, kuid sellest on loobutud.


(Teised kodeeringud on võimalikud HTTP-päringute puhul, mis on genereeritud muul viisil kui HTML-vormi esitamisel).


Formaatide spetsiifika ei ole enamiku arendajate jaoks oluline. Olulised punktid on järgmised:


* Ärge kunagi kasutage `text/plain`.


Kui te kirjutate kliendipoolset koodi:


* kasutage `multipart/form-data`, kui teie vorm sisaldab `<input type="file">` elemente.
* muidu võite kasutada `multipart/form-data` või `application/x-www-form-urlencoded`, kuid `application/x-www-form-urlencoded` on tõhusam.


Kui kirjutate serveripoolset koodi:


* Kasutage eelkirjutatud vormikäsitlusraamatukogu


Enamik (näiteks Perli `CGI->param` või PHP `$_POST` superglobal) hoolitseb teie eest erinevuste eest. Ärge püüdke analüüsida serveri poolt saadud toorsisendit.


Mõnikord leiad raamatukogu, mis ei saa hakkama mõlema formaadiga. Node.js-i kõige populaarsem raamatukogu vormiandmete töötlemiseks on [body-parser](https://github.com/expressjs/body-parser), mis ei saa hakkama mitmeosalise päringuga (kuid mille dokumentatsioon soovitab mõningaid alternatiive, mis seda suudavad).







Kui te kirjutate (või silute) raamatukogu toorandmete parsimiseks või genereerimiseks, siis peate hakkama muretsema formaadi pärast. Võib-olla tahate seda teada ka huvi pärast.


`application/x-www-form-urlencoded` on enam-vähem sama, mis päringustring URL-i lõpus.


`multipart/form-data` on tunduvalt keerulisem, kuid see võimaldab andmete hulka lisada terveid faile. Näide tulemuse kohta on esitatud [HTML 4 spetsifikatsioonis](https://www.w3.org/TR/html401/interact/forms.html#h-17.13.4).


`text/plain` on kasutusele võetud HTML 5-ga ja on kasulik ainult silumiseks - [spetsifikatsioonist](https://www.w3.org/TR/html5/forms.html#text/plain-encoding-algorithm): *Ne ei ole arvuti poolt usaldusväärselt tõlgendatavad* - ja ma väidan, et teised kombineerituna tööriistadega (nagu enamiku brauserite arendajatööriistade vahekaart Net) on selleks paremad). 205/55 r15 peaks olema e30 üks originaal rehvimõõtudest 
 
mul all 195/60 r15, auto natuke on originaalist madalam, kuid see ei käi kuhugi vastu. 
 
ma usun, et su rehvid peaksid head küll jääma see on eesti keeles driftime, mitte inglise keeles drift time 
abi saad kindlasti siit http://www.driftime.ee/ kollektor järgi saad kohe aru, b25-l jämedam ja sujuvamate nurkadega. segusiiber ka suurem. 
  
b20: 
  
 
  
b25: 
  
 
  
  
b25 kaanel on esimese ja teise küünla vahel ümmarguse ringi sees märge 2.5/2.7, b20-l puudub nii ümmargune ring kui märge. tootekoodi lõpp on b20 omal 721 ja b25-l 885 aga neid ei ole tavaliselt kõntsa seest näha, asuvad muidu sisselaskekollektori taga ülevalt piiludes aga kui kolle peal on seda raske silmata. 
  
 
 
  
ploki tunned ära jagaja plommi või jagaja (oleneb aastast) all olevast siledale pinnale stantsitud numbrist: b20-l on algus 20 6 xx ja b25-l on algus 25 6 xx. esindavad siis töömahtu ja silindrite arvu. näiteks oleks head siis 25 6k 1, 25 6e 1, 25 6k 2 (k peaks tähendama 8.8 surveastet ja e 9,7 surveastet tehasest, katalüsaatoriga autol siis madalam ja ilma katita kõrgem - kuna kaas on sama siis ilmselt kolvid erinevad?). viimane number näitab mis autolt pärit: 1 on e30 ja 2 on e34, kuigi seda saab aru ka sellest kas õlivarda auk on plokis (e30) või karteris (e34). 
  
kaheksakohaline kood on osadel veel, sealt loeb välja millal toodetud ja kus tehases. loe ise juurde aga kaheliitriste kohta siin juttu pole, usa turu materjal on too: http://www.jaypix.com/files/engine.pdf 
  
siin siis 2.3 mootor: 
  
 
  
all servas siis: 
  
 
  
jagaja erinevused on aastast olenevad, mitte mootorist. faceliftidel on nuka otsas kontaktideta süsteem ja süüte motronic ajuga juhtmine. vanadel on vist l-jetronic ja mehhaaniline jagaja. 
  
Üldiselt on kasulik teada jah, mu esimese rulli juurde räägiti ka legendi et 2.5 sisse- ja väljalase 2.0 ploki peal aga tutkit, kõik oli originaal, ikkagi kaheliitrise kraam