Externí SSD disk



Dobrý den,externí disk, který právě používám (HDD) již hlásí špatný stav, tak sháním nový. Poohlížím se po nějakém SSD s velikostí 0,5 až 1 tera. Narazil jsem na My Passport, je to bezpečné pro případ ztráty dat nebo vyhoření kryptočipu? Nějaká jiná doporučení? O věcech jako adata prosím ani nemluvte. Disk NEBUDE sloužit na zálohování, od toho mám nas.Děkuji
"Upřímně moc nevím, jaký smysl má externí disk v provedení SSD. Tam nevyužiješ jeho rychlost a cenově vychází pořád hůř, než HDD."Rád bych okomentoval tuhle část. Externí SSD disk je taková super rychlá flashka. Nevyužiješ jeho rychlost? Využiješ ji na maximum, protože běžný SATA SSD umí těch 500-550MB/s, USB 3.0 dá 5Gbit/s = 625MB/s, takže spíš pořád nevyužiješ možnosti USB 3.Cenově vychází hůř než HDD - to ano. Ale postupně se mi nasbíralo pár 128GB a 256GB SSD (které kdysi stály balík). Než je vyhodit - protože to nemá cenu prodat), tak jsem koupil rámeček a používám je dál.Za sebe tedy, rozhodně je to parádní věc (jenom drahá, když není starý disk k dispozici).
<p>zkuste to zjistit:</p><ol> <li>klikněte na kartu externí data</li> <li>mělo by být upozornění zabezpečení, které uvádí, že určitý obsah databáze byl zakázán.</li> <li>klikněte na tlačítko možnosti</li> <li>vyberte možnost povolit tento obsah a klepněte na tlačítko ok</li> </ol> Tak Koupí novýho přijímače asi nic nezkazíš. Dobrý jsou všechny HD postavený na Linuxu. Mezi nimi bude jeden z lepších asi tenhle [parabola.cz/...](http://www.parabola.cz/clanky/4496/dreambox-dm7020-hd-luxusni-hd-pvr-satelitni-prijimac/) ale je otázka, zdali se vložený prostředky vrátí. Pro někoho jo, pro někoho ne. Já mám HD-Box, jsem spokojenej a byl za půlku. ceny Dreamboxu.

Výběr satelitů je převelikej a vybírat si můžeš dlouho. Tak si vyber ten kterej se ti líbí a se kterým se ti dobře pracuje. Zálohujte si věci jinam, formátujte pomalým formátem nebo přepište ve skartovacím programu (pokud nechcete, aby někdo časem zneužil uložená data) a reklamujte. Zřejmě nějaká mechanická závada ... nezlepší se to <p>máte dobrý popis toho, jak smart pracuje na <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/s.m.a.r.t.">wikipedia</a> . ale rychlé úvod:</p><ul> <li> <p>hodnota: jedná se o hrubou hodnotu, kterou hlásí řadič. obvykle je to snadno srozumitelná hodnota (jako je napájení v hodinách nebo teplota), ale někdy tomu tak není (jako četnost chyb při čtení). různí výrobci mohou pro tato data použít různé struktury a významy.</p> </li> <li> <p>normalized: toto je výše uvedená normalizovaná hodnota, takže vyšší hodnota je vždy lepší. míra čtení/chyb 114 je tedy lepší než 113. opět platí, že váš pevný disk převádí nezpracovaná data na normalizovanou hodnotu.</p> </li> <li> <p>nejhorší: nejhorší <em> normalizovaná </em> hodnota, kterou měl váš disk v minulosti (kde 99 je pravděpodobně tovární nastavení).</p> </li> <li> <p>prahová hodnota: když je <em> normalizovaná </em> hodnota <em> nižší </em> než tato hodnota, jednotka je pravděpodobně selže.</p> </li> </ul><p>zdá se tedy, že váš pevný disk je v pořádku. hodnota četnosti chyb při čtení není časem selhání jednotky, ale některé strukturou dat, která závisí na výrobci disku.</p> <p>na vaši otázku neexistuje jednoduchá odpověď, ale zde je několik věcí, na které byste se měli zamyslet.</p><p>zaprvé, měřítko není jediná věc, o kterou se musíme starat. co děláte s vašimi daty je. pokud máte 500 tabulek 30 tb dat a děláte jednoduché oltp s velmi malým počtem hlášení), nemyslím si, že budete mít příliš mnoho problémů "tam jsou 32tb databáze na postgresql tam venku. zároveň se však výkon poněkud sníží, protože to musí zasáhnout disk na všechno. podobně, pokud máte 50 tb, pokud data, ale mají běžně zasaženou sadu asi 100 gb, pak můžete postavte server s dostatečným množstvím ram), abyste tuto část db udrželi v paměti a jste zlatí.</p><p>na druhou stranu, pokud se pokoušíte režim (nejběžnější hodnotu) z 1tb dat, nezáleží na tom, jaký systém používáte, bude to <em> bolestivé </em> s nebo bez střepů. (edit: sharding může ve skutečnosti tento problém zhoršit <em>. </em>)</p><p>mezi hlavní problémy, s nimiž se setkáte s obrovskými db na mysql a postgresql, patří skutečnost, že ani nepodporuje paralelismus dotazování. jinými slovy, dotaz je spuštěn jako jeden blok jedním vláknem a nelze jej rozdělit na kousky a spustit samostatně. toto je nejčastěji problém při spouštění velkých analytických dotazů na velké množství dat. to je místo, kde postgres-xc a green plum přicházejí k záchraně, protože oddělují úložiště od provádění, a mohou tak učinit na úrovni koordinátora. všimněte si, že postgres-xc a green plum v zásadě používají střepiny interně, ale koordinátoři prosazují veškerou konzistenci globálně.</p><p>s paralelizací dotazování můžete dotaz rozdělit, mít různé procesory/diskové i/o kanály spouštět jeho části a vykazovat zpětné části sady výsledků, které mají být sestaveny, a předány zpět do aplikace. to je opět velmi užitečné při analytickém namísto zpracování transakcí.</p><p>druhou věcí je, že některé systémy, například vertica nebo greenplum, uchovávají sloupce informací společně. to ztěžuje použití systému z perspektivy oltp) a snižuje tam výkon, ale drasticky zvyšuje výkon pro velké analytické pracovní zatížení. jedná se tedy o kompromis specifický pro pracovní vytížení.</p><p>odpověď je, že jakmile se dostanete nad 1-2 tb ve velikosti, kterou můžete <em>, můžete </em>, ocitnout se tváří v tvář číslu kompromisů mezi systémy a pracovním zatížením. opět je to specifické pro databáze, velikost pracovních sad atd. nicméně v tomto bodě musíte opravdu jít se systémy sněhové vločky, tj. systémy jedinečné a přizpůsobené vašemu pracovnímu zatížení.</p><p>to samozřejmě znamená, že limity nejsou obecně kvantifikovatelné.</p><p><strong>pravit</strong>: nyní jsem pracoval s 9tb databází, která zpracovává směs pracovní podpory při rozhodování a transakčního zpracování v postgresql. jedinou největší výzvou je, že pokud máte otázky, které zasáhly velkou část sady dat, budete muset chvíli počkat na odpověď.</p><p>nicméně s pečlivou pozorností k základům (včetně indexů, autovaku, jak tyto fungují na nízké úrovni atd.) a dostatečným výpočetním prostředkům, jsou zcela zvládnutelné (a odhaduji, že by dobře zvládnutelné do rozsahu 30tb v pg).</p><p><strong>edit2</strong>: jakmile se vydáte na 100 tb, i když to, co bude fungovat, bude záviset na vašem datovém souboru. momentálně pracuji na jednom, který se do tohoto rozsahu nevejde, protože to nejprve zasáhne limit 32 tb v tabulce v postgresql.</p> <p>zatímco smršťování je skutečně nebezpečné z důvodů uvedených zde. mezi jimboho odpovědí a johnovou odpovědí existuje šťastné médium ... vždy byste měli vážně zvážit, zda chcete databázi zmenšit či nikoli.</p><p>v ideálním světě - vytvořili byste svou databázi se spoustou volného místa, do kterého byste se mohli rozrůst. tuto databázi nazývám „správná velikost“. umožnili byste, aby byl tento volný prostor k dispozici, a nesnažte se jej vrátit a udržet svou celkovou velikost přímo na použité velikosti. proč? protože vaše databáze nakonec poroste znovu. pak se znovu zmenšíte .. a budete uvíznuti v tomto strašném vzoru zbytečných smršťování následovaných růsty - a celou dobu, jak několik poukázalo, budete zvýšení fragmentace indexu.</p><p>blogoval jsem o tom, kde jsem napomenul lidi na " <a href="http://www.straightpathsql.com/archives/2009/01/dont-touch-that-shrink-button/">nedotýkejte se toho zmenšovacího tlačítka!</a> ", ale někdy ... někdy musíte. pokud máte rozsáhlou databázi, právě jste uvolnili významný prostor a neočekáváte, že se do ní někdy vrátí - dobře, pak je v pořádku zvážit zmenšení jako jednorázovou operaci, pokud se budete moci postarat o fragmentaci vašeho indexu později přestavbou jim. operace smršťování může být časově náročná, takže byste ji měli naplánovat na dobu, kdy můžete zaplatit tuto cenu běžícího smršťování. postup vytváření prázdné db a kopírování dat do něj funguje - ale to se může stát velmi obtížným u větších databází a mnoha dat.</p><p>pokud plánujete přidat tento prostor zpět do db pomocí běžného využití a růstových vzorců do budoucna, pak možná budete chtít místo ponechat.</p><p><strong> také </strong> řekli jste, že jste „vymazali“ svůj protokol transakcí. byl bych zvědavý, jak jste to udělali, ale když čtete příspěvek, který jsem sdílel, a ostatní v řadě uvidíte několik tipů na správu protokolu transakcí. ale zkrátka - pokud jste v režimu úplného zotavení, měli byste brát pravidelné zálohy protokolu, abyste si udrželi opakované použití protokolu. v opačném případě - bez záloh protokolu v režimu full - soubor protokolu neustále roste a roste a roste a vždy ukládá to, co jste udělali, protože jste řekli sql, že nechcete jen udržovat tento protokol pro zotavení po havárii, ale chcete zachovat jeho ruční zálohování pro přehrání transakcí/vrácení transakcí pro obnovení do určitého bodu v čase pro účely obnovy ... pokud jste v jednoduchosti a vidíte, jak se protokol rozrůstá, může to být znak (obvykle), že děláte lot práce v jedné transakci (ať už jste řekli <code>begin tran ... do work.... commit tran</code> nebo zda jste právě vydali jeden velký příkaz <code>delete</code> a odstranili jste celou nepořádek dat v jedné implicitní transakci.)</p><p>předpokládám také, že hledáte toto volné místo ve vašem systému souborů. pokud to hledáte v rámci sql a v tak velkém souboru, který máte - mohlo by to být tak, že čekáte na vyčištění ducha, aby se dokončilo, pokud se budete dívat ihned po operaci. <a href="http://www.sqlskills.com/blogs/paul/post/inside-the-storage-engine-ghost-cleanup-in-depth.aspx">paul randal blogy o ghost cleanup</a> .</p> <p>samozřejmostí je autentizace klienta. může být použit ke zlepšení zabezpečení v kombinaci s přístupovým heslem nebo čipovou kartou nebo jako pohodlná náhrada za zadání hesla.</p><p>zajímavý návrh v tomto kontextu je <a href="http://webid.info/">webid single sign on protocol</a> .</p><p>hlavní problém s klientskými certifikáty je v tom, že je vázán na prohlížeč. takže pokud jste na jiném počítači, nemáte k nim přístup, pokud jste neučinili preventivní opatření.</p> běžná závada grafiky (integrované) nebo základové desky - oprava dražší než koupě nového ... máte-li v záruce, reklamujte. Nemáte-li, vyjměte si HDD a prodejte na ND. [**Každý chce kancelářský kontejner, který se nepřevrátí**](/rada/12993626-kazdy-chce-kancelarsky-kontejner-ktery-se-neprevrati.html)


Při nákupu kontejneru sledujte nejen celkovou kvalitu provedení, ale i stabilitu konstrukce. Ať už naplno… <p>jedním z tichých zabijáků spojení mysql je paket mysql.</p><p>nejprve pojďme zjistit, co je mysql paket.</p><p>podle <a href="http://rads.stackoverflow.com/amzn/click/0596009577">strana 99 „porozumění interním mysql“ (isbn 0-596-00957-7)</a> jsou zde odstavce 1-3 vysvětlující mysql pakety:</p><blockquote> <p>mysql síťový komunikační kód byl napsán za předpokladu, že dotazy jsou vždy přiměřeně krátké, a proto je lze na server odesílat a zpracovávat v jednom bloku, který se v terminologii mysql nazývá <em> paket</em>. server přiděluje paměť dočasné vyrovnávací paměti pro uložení paketu a vyžaduje dost, aby se vešel úplně. tato architektura vyžaduje preventivní opatření, aby se zabránilo vyčerpání paměti serveru  omezení velikosti paketu, čehož tato možnost dosáhne.</p> <p>kód zájmu týkající se této možnosti je uveden v <strong> sql/net\_serv.cc </strong>. podívejte se na <strong> my\_net\_read () </strong>, poté následujte volání na <strong> my\_real\_read () </strong> a věnujte zvláštní pozornost <strong> net\_realloc () </strong>.</p> <p>tato proměnná také omezuje délku výsledku mnoha řetězcových funkcí. podrobnosti viz <strong> sql/field.cc </strong> a <strong> sql/intem\_strfunc.cc </strong>.</p> </blockquote><p>znalost této informace o paketech mysql umožňuje vývojářům/dba jejich velikost tak, aby pojala více blob uvnitř jednoho paketu, i když jsou nepříjemně velké. v takovém případě paket příliš malý způsobí problémy s otevřeným spojením.</p><p>podle <a href="http://dev.mysql.com/doc/refman/5.5/en/gone-away.html"><strong> dokumentace mysql </strong></a> </p><ul> <li> <p>tyto chyby můžete také získat, pokud odešlete dotaz na server, který je nesprávný nebo příliš velký. pokud mysqld obdrží paket, který je příliš velký nebo mimo provoz, předpokládá se, že se klientovi něco pokazilo a připojení se uzavře. pokud potřebujete velké dotazy (například pokud pracujete s velkými sloupci blob), můžete zvýšit limit dotazu nastavením proměnné max\_allowed\_packet serveru, která má výchozí hodnotu 1 mb. možná bude také nutné zvýšit maximální velikost paketu na konci klienta. další informace o nastavení velikosti paketu jsou uvedeny v <a href="http://dev.mysql.com/doc/refman/5.5/en/packet-too-large.html">oddíl c.5.2.10, „paket příliš velký“.</a> </p> </li> <li> <p>příkaz insert nebo replace, který vkládá mnoho řádků, může také způsobit tyto druhy chyb. jeden z těchto příkazů odešle serveru jeden požadavek bez ohledu na počet řádků, které mají být vloženy; proto se často můžete této chybě vyhnout snížením počtu řádků odeslaných na vložit nebo vyměnit.</p> </li> </ul><p><strong> doporučení [~ # ~] [~ # ~] </strong></p><p>zkuste zvýšit <a href="http://dev.mysql.com/doc/refman/5.5/en/server-system-variables.html#sysvar\_max\_allowed\_packet"><strong> max\_allowed\_packet </strong></a> na mnohem větší číslo, protože výchozí hodnota je 1m. navrhoval bych asi 10krát největší pole text nebo blob, které máte ve svém aktuálním datovém souboru.</p><p>chcete-li nastavit max\_allowed\_packet na 256m, můžete jej přidat do /etc/my.cnf nebo my.ini</p><pre><code>[mysqld] max\_allowed\_packet=256m </code></pre><p>na pokrytí budoucích restartů mysqld. chcete-li nainstalovat hodnotu nyní na server, spusťte toto:</p><pre><code>set global max\_allowed\_packet = 1024 * 1024 * 256; </code></pre><p>pokusit se !!!</p>