sløjfedåse og internet over coax
hej yousee forum.i vores lejlighed har vi to vægudtag til tv fra yousee. den ene er en såkaldt sløjfedåse (stuen), den anden er en slutdåse (værelset til venstre).nu har en tekniker fra tdc været forbi for at opgraderer installationen til 1000 mbit. i den forbindelse har teknikeren klippet ledningen over til det ene vægudtag, således at vi nu kun har ét vægstik, altså en slutdåse i stuen. nogen idé om hvorfor teknikeren har gjort som han har?spørgsmålet er hvordan får jeg tv og også gerne internet tilbage til værelset, samtidigt med at jeg kan se tv i stuen?jeg vil hest ikke skulle flytte min router til stuen og samtidigt skulle undvære tv i værelset.på forhånd takrasmus
en teknikker der måske ikke lige har tænkt sig om, for det er mugligt at have sat en hf tæt docsis 3.1 antennefordeler op fra triax og på den måde have haft mugligheden for at kunne fordeler signalerne videre til andre rum.sådan en er ikke engang særligt dyr, den starter fra 99 kr for en 2-vejs fordeler og kunne have været sat op før antennedåsen i stuen, for at lede signalet videre til værelset.vi har selv en triax antennefordeler i stuen, den er bare ikke lige docsis 3.1 godkendt (men kan nemt udskiftes hvis behov), det er en at jeg selv har sat op for flere år siden for at fordele signalerne videre op til 1ste salen, men vi er så heldigvis selv ejere af antenne udstyret, så derfor må vi godt fifle med den slags selv i boligen.
det er dybest set et spørgsmål om cpu- og internetbåndbredde. vi har kunder med over 1000 samtidige brugere Det er nemmest med en elektrisk hæktrimmer. Pas på: Thuja kan ikke klare hård beskæring, skær ikke ned til gammelt træ da thuja så ikke skyder nye skud. CO2 = kuldioxid.


Du har sikkert hørt om global opvarmning. CO2 ligger sig som et lag omkring jorden, hvilket gør, at den varme som solen giver til jorden, ikke kan slippe væk igen - det er det vi kalder for drivhuseffekten. For lige hurtigt, at forklare drivhuseffekten, så har du sikkert oplevet dét, at gå ind i et drivhus og mærke, at det er meget, meget varmere end udenfor. I virkeligheden er det, det der sker med jorden. CO2 skaber et usynligt lag rundt om jorden, ligesom drivhusets glas fungerer som et "usynligt" lag. Varmen kommer ind, men har svært ved, at slippe ud igen.


CO2 er godt nok på nogle områder. Træer, buske, blomster, planter og græsset optager f.eks CO2. De optager CO2 og vokser af det - træerne producerer så efterfølgende ilt som vi mennesker og dyr jo lever af. Måske har du hørt én af dine lærere fortælle dig, at hvis du havde en stor plante og boede i osteklokke uden ilt, så vil du kunne leve derinde, da det du udånder vil "omdannes" til ilt af planten. Om det passer ved jeg ikke - men det ér noget om det.


Problemet med CO2 er jo, at vi producerer for meget af det. Jordens planter, hav osv. kan ikke nå at optage det hele, hvilket resulterer i det usynlige lag af CO2. Det gør så, at der bliver varmere og varmere på jorden, hvilken kan resultere i, at isen på polerne smelter, hvilket får verdenshavene til at stige og oversvømme forskellige byer og lande. Det resultere i, at de koldere lande f.eks tiltrækker andre dyrearter som kan være invasive og ødelægge dyrelivet. I virkeligheden kan global opvarmning ødelægge den verden som vi kender.


Hvis man går op i, at hjælpe verden lidt på rette vej, så kan man jo selv tænke over hvad man laver i sin dagligdag. Eksempelvis så udleder biler, scootere og knallerter en del CO2. Fjernsynet, computeren, lampen og alle de ting der bruger strøm udleder også en del CO2 - også i selve produktionen af produktet, hvilket leder os til genbrug. Genbrug og genanvendelse er gode måder, at hjælpe miljøet på.


Men - der er altid et men.


Selvfølgelig kan du ene mand ikke redde planeten. Vi skal alle stå sammen. Du læser eksempelvis det her svar på en enhed der bruger strøm. Svaret er skrevet fra min computer som bruger strøm. Vi kan jo ikke alle bo i en skov uden en mobiltelefon eller andre strømafhængige produkter. Men måske skulle man bare huske, at slukke lyset efter sig, når man forlader et rum. 


Jeg må indrømme, at jeg ikke personlige tænker vildt meget over CO2, selvom jeg burde. Jeg sorterer mit affald og slukker altid lyset i de rum jeg ikke bruger. Jeg lader aldrig fjernsynet køre i baggrunden, men jeg har altid musik tændt.


Danmark er et lille land. Vi er ikke engang 6 millioner indbyggere i Danmark (5.7 millioner i 2019). Selv hvis hele Danmark skar 90% af deres CO2 udslip, så ville verden stadig være ringe stillet. Vi er 7.7 milliarder mennesker i hele verdenen og det er lande som Indien, Indonesien, , Kina, Japan, Rusland, USA og Canada der skal tage problemet mest seriøst. Selvfølgelig skal Danmark følge trop - ingen tvivl om det. Men det er klart, at vi er så lille et land, at hvis vi gjorde det alene, så ville det absolut ikke betyde noget som helst i det store billede.


Der er selvfølgelig også de som tror, at hele emnet global opvarmning og drivhuseffekten er det pure opspind. Nogle gange kan man jo godt tvivle. Eksperterne siger nogle gange, at temperaturen er steget verden over, men samtidig får vi nogle gange de koldeste dage/vintre målt de sidste 50 år. Jeg vælger nu at tro på, at der er noget om snakken. Der vil altid være eksperter der er uenige og dette virker til, at være et seriøst emne, som de mest anerkendte eksperter bakker op om.


Pas på jer selv. Pas på jorden. En elektrisk hæktrimmer er nemmeste at bruge. Pas på: smaragd thuja kan ikke klare drastisk beskæring, så man bør ikke skære ned til gammelt træ, da thujaer ikke skyder nye skud. du ska bruge en microsoft iis-server med asp.net aktiveret og microsoft sql sever express. station hvilke scannere anbefales for at opnå de bedst mulige resultater med barcodeocr? i princippet er alle scannere understøttes. for at bruge alle funktionerne i barcodeocr dog anbefaler vi at arbejde med en høj kvalitets scanner, der kan behandle en række dokumenter i netværket hurtigt og automatisk. scanneren skal deponere scannede dokumenter på serveren i et stykke som en pdf-fil... Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi også har været glade for den gamle Mobilbank. Tiden er dog ved at være løbet fra den teknologi, som den er bygget på, og derfor også vores muligheder for at udvikle nye funktioner, du som kunde kan få gavn af. 


Derudover er der en række funktioner, som du i dag kun kan benytte dig af via vores Netbank (fx udenlandske overførsler og budgetfunktioner). Med den nye Mobilbank flytter vi løbende de funktioner over i Mobilbanken, så du ikke behøver tilgå to forskellige ”systemer”, ligesom vi har en række forbedringer og nye funktioner på vej i den nye Mobilbank. 


  
 Sidst men ikke mindst, er der også kommet nogle nye EU-regler for offentlige digitale løsninger, som vi selvfølgelig gerne vil leve op til – og det kan vi med den nye Mobilbank. **Nej**; du *kaster ikke* resultatet, da:


* Det er unødvendigt, da `void *` automatisk og sikkert promoveres til enhver anden pointertype i dette tilfælde.
* Det tilføjer rod i koden, casts er ikke særlig lette at læse (især hvis pointertypen er lang).
* Det får dig til at gentage dig selv, hvilket generelt er dårligt.
* Det kan skjule en fejl, hvis du har glemt at inkludere `<stdlib.h>`. Dette kan forårsage nedbrud (eller, endnu værre, *ikke* forårsage et nedbrud før langt senere i en helt anden del af koden). Tænk på hvad der sker hvis pointere og integers har forskellig størrelse; så skjuler du en advarsel ved at caster og kan miste bits af din returnerede adresse. Bemærk: fra og med C99 er implicitte funktioner forsvundet fra C, og dette punkt er ikke længere relevant, da der ikke længere er nogen automatisk antagelse om, at udeklarerede funktioner returnerer `int`.


Som en præcisering skal du bemærke, at jeg sagde "du skal ikke caste", ikke "du *behøver* ikke at caste". Efter min mening er det en fejl at inkludere cast, selv hvis du har det rigtigt. Der er simpelthen ingen fordele ved at gøre det, men en masse potentielle risici, og at medtage gipsen indikerer, at du ikke kender til risiciene.


Bemærk også, som kommentatorer påpeger, at ovenstående taler om ren C, ikke C++. Jeg tror meget stærkt på C og C++ som separate sprog.


For yderligere at tilføje, at din kode unødigt gentager typeoplysningerne (`int`), hvilket kan forårsage fejl. Det er bedre at de-referere den pointer, der bruges til at gemme returværdien, for at "låse" de to sammen:



```
int *sieve = malloc(length * sizeof *sieve);
```

Dette flytter også `length` til forsiden for at øge synligheden, og dropper de overflødige parenteser med `sizeof`; de *er kun nødvendige* når argumentet er et typenavn. Mange mennesker synes ikke at vide (eller ignorerer) dette, hvilket gør deres kode mere omstændelig. Husk: `sizeof` er ikke en funktion! :)







Selvom det *kan* øge synligheden i nogle sjældne tilfælde at flytte `length` foran, bør man også være opmærksom på, at det i det generelle tilfælde bør være bedre at skrive udtrykket som:



```
int *sieve = malloc(sizeof *sieve * length);
```

Da det at holde `sizeof` først, i dette tilfælde, sikrer, at multiplikationen udføres med mindst `size_t` matematik.


Sammenlign: Sammenlign: `malloc(sizeof *sieve * length * width)` vs. `malloc(length * width * sizeof *sieve)` den anden kan overløbe `length * width` når `width` og `length` er mindre typer end `size_t`. servicestation