dalsi zvysovani najemneho




 Dobrý den, mám nájemné na dobu určitou (každý rok musím obnovit, už asi 7 let) a za poslední 2 roky se zvýšilo už o 33%. Je to v pořádku? Podle zákona to prý nesmí překročit 20% za tři roky, nebo to se týká něčeho jiného?
Dobrý den,   

  

jestliže jste si s pronajímatelem v nájemní smlouvě neujednali vlastní podmínky zvyšování nájemného, pak opravdu nelze nájemné zvýšit o více jak 20% v souhrnu za tři roky.   

  

Níže uvádím citaci příslušného ustanovení občanského zákoníku č. 89/2012 Sb. , v němž je popsán přesný postup, jak může ke zvýšení nájemného dojít:   

  

§ 2249  

 (1) Neujednají-li si strany zvyšování nájemného nebo nevyloučí-li zvyšování nájemného výslovně, může pronajímatel v písemné formě navrhnout nájemci zvýšení nájemného až do výše srovnatelného nájemného obvyklého v daném místě, pokud navržené zvýšení spolu s tím, k němuž již došlo v posledních třech letech, nebude vyšší než dvacet procent. K návrhu učiněnému dříve než po uplynutí dvanácti měsíců, v nichž nájemné nebylo zvýšeno, nebo který neobsahuje výši nájemného a nedokládá splnění podmínek podle tohoto ustanovení, se nepřihlíží.   

 (2) Prováděcí právní předpis stanoví podrobnosti a postup pro zjištění srovnatelného nájemného obvyklého v daném místě.   

 (3) Souhlasí-li nájemce s návrhem na zvýšení nájemného, zaplatí počínaje třetím kalendářním měsícem po dojití návrhu zvýšené nájemné, jak bylo navrženo. Nesdělí-li nájemce v písemné formě pronajímateli do dvou měsíců od dojití návrhu, že se zvýšením nájemného souhlasí, má pronajímatel právo navrhnout ve lhůtě dalších tří měsíců, aby výši nájemného určil soud; návrhu podanému po uplynutí této lhůty soud nevyhoví, namítne-li nájemce, že návrh byl podán opožděně. Soud na návrh pronajímatele rozhodne o nájemném do výše, která je v místě a čase obvyklá s účinky ode dne podání návrhu soudu.   

 (4) Navrhuje-li nájemce snížení nájemného, použijí se ustanovení odstavců 1 až 3 obdobně.
dobrý den, v nájemní smlouvě (nebo v dohodě o ukončení nájmu) máte určitě stanovený termín, datum ukončení smluvního vztahu, resp. datum do kterého bude mít nájemce byt v užívání. do tohoto smluvně uvedeného termínu je nájemce povinen řádně hradit nájemné. je na dohodě mezi smluvními stranami, zda se dohodnou jinak. např. zda budete jako pronajímatelka souhlasit s předčasným ukončením nájmu (a odpustíte zaplacení nájemného za nějaké období). dobrý den,prodávala jsem takto dvě nemovitosti. obec nemůže kvůli dotacím byty převést dříve než před dvacetiletou lhůtou,ke které se zavázali, tudíž jimi ani nelze ručit. koukala jsem teď do předpisu plateb a našla jsem,že jim kromě nájemného po několika letech zavedli částku,kterou přispívají do fondu oprav,což na začástku nebylo. u mého bytu cca 74m2 to dělá 750,- kč/měc. logicky se družstevníci domluvili,že by bylo vhodné spořit,aby po 20letech byty sice nebyli jejich,ale bez jediné naspořené částky na opravy a rekonstrukce. tak se zkuste zeptt,jestli to není to samé. a také došlo k ddělení provozní režie, která byla dříve ve fondu oprav. moc bytů to nemá,ale přeci jen. z provozního platí běžné denní věci - úklidové prostředky apod.tak zkuste zapátrat. hodně štěstí a ať se synovy dobře bydlí!!! U příspěvku na bydlení musí být splněny základní podmínky – tedy především to že v daném bytě/domě máte uzavřenu platnou nájemní smlouvu (nebo se jedná o dům/byt v osobním/družstevním vlastnictví).


Další podmínkou je pak to, že v daném bytě/domě máte trvalé bydliště. 


Kromě těchto dvou hlavních podmínek se pak dokládají náklady na bydlení za předchozí kalendářní čtvrtletí. Pokud byste si o příspěvek na bydlení žádala nyní (leden 2020), pak by se měli dokládat náklady na bydlení za říjen, listopad a prosinec 2020.


Současně s tím se pak dokládají příjmy (za všechny osoby, které mají v daném bytě trvalé bydliště, resp. patří mezi členy společné domácnosti), také za předchozí kalendářní čtvrtletí.


Mezi náklady na bydlení se započítává především nájemné a poplatky za služby jako je například platba za plyn, elektřinu, vodu apod. Určitě budete potřebovat od majitele rozpis těchto plateb – viz zákon o státní sociální podpoře, zákon číslo 117/1995 Sb., paragraf 25:



> *(2) Náklady na bydlení musí být pro nárok a výši příspěvku na bydlení rozepsány na jednotlivé položky podle odstavce 1, náklady za plnění poskytované s užíváním bytu se prokazují podrobným rozpisem jednotlivých služeb. Náklady placené zálohově musí být v pravidelném zúčtovacím období zúčtovány. Zúčtovací období je nejvýše dvanáctiměsíční.*
> 
> 


Co se týká toho, jak vysoké nájemné budete platit, tak to nehraje až takovou roli. U příspěvku na bydlení to funguje tak, že jsou stanoveny určité normativní náklady na bydlení. Ty se odvíjí od počtu osob (které v daném bytě bydlí), od toho jestli se jedná o nájemní bydlení (nebo byt v osobním/družstevním vlastnictví) a také záleží na velikosti města/obce.


Pokud máte náklady na bydlení (nájem+služby) vyšší než tyto normativní náklady na bydlení tak vám může být příspěvek na bydlení přiznán maximálně do výše normativních nákladů.  

Je to tedy tak, že sociální dávka příspěvek na bydlení, vám nemusí pokrýt vaše skutečné náklady na bydlení. 


Také byste měla zohlednit to, že na příspěvek na bydlení nebudete mít nárok ihned po nastěhování do nového bydlení. Nárok vám bude vznikat až s určitým zpožděním. Až od doby, kdy budete schopna doložit náklady na bydlení za leden až březen 2020. A také si do nového bydlení musíte vyřídit změnu trvalého bydliště. pro platnost [nájemní smlouvy](https://www.srovnani-makleru.cz/slovnik-pojmu/najemni-smlouva/) je nezbytný souhlas, (tedy podpis) všech spoluvlastníků pronajímané nemovitosti. pokud jsou ve vašem domě samostatné (oddělené) dvě bytové jednotky, doporučuji, abyste sepsali dohodu o užívání. v takové dohodě by mohl být udělený souhlas s pronájmem části domu, který by mohla vaše sestra pronajímat. v dohodě si můžete stanovit i podmínky pronájmu a především i podíl na údržbě společného domu a plán investic. na jedné straně nemůže jeden spoluvlastník bránit užívání tomu druhému, ale současně mají oba dva právo na hospodaření s majetkem. O příspěvek na bydlení je možné žádat, pokud bydlíte v bytě/domě v osobním vlastnictví, nebo pokud se jedná o byt/dům v družstevním vlastnictví, nebo pokud máte v daném bytě/domě uzavřenu nájemní smlouvu (což by zřejmě měl být váš případ).


Další podmínkou je pak to, že v daném bytě/domě máte vedené trvalé bydliště. Pokud byste ho ve zmiňovaném bytě neměla, pak si nejprve musíte vyřídit změnu trvalého pobytu.


To je poměrně jednoduché. Stačí zajít na příslušný úřad (zpravidla městský nebo obecní úřad, oddělení evidence obyvatel). Stačí doložit občanský průkaz (ten vám pak budou vydávat nový) a platnou nájemní smlouvu.


Majitel bytu nemá zákonnou možnost bránit vám ve zřízení trvalého pobytu, bude ale o tom z daného úřadu informován.


Pokud pak máte nájemní smlouvu a trvalé bydliště, můžete zajít na Úřad práce, a zde si podat žádost o příspěvek na bydlení.


U příspěvku na bydlení se dokládají náklady na bydlení a příjmy (za všechny osoby, které mají v bytě trvalé bydliště), za předchozí kalendářní čtvrtletí. Aktuálně (tedy květen 2020) se budou dokládat příjmy a náklady na bydlení za první kalendářní čtvrtletí 2020 (tedy za měsíce leden, únor a březen 2020).


Příjmy se k žádosti o příspěvek na bydlení dokládají buď formou potvrzení od zaměstnavatele (třeba vámi zmiňovaná brigáda) nebo formou čestného prohlášení o příjmech. Na všechno jsou formuláře – buď vytištěné na Úřadu práce, nebo se popř. můžete podívat na online verze – [viz zde](https://www.mpsv.cz/-/zadost-o-prispevek-na-bydleni)


Mezi náklady na bydlení, které se také dokládají za příslušné kalendářní čtvrtletí, pak spadá především zaplacené nájemné (dokládají se reálně zaplacené náklady – složenky nebo třeba výpis z účtu), a dále pak služby – voda., elektřina, plyn, odvoz odpadů apod.


Pokud byste měla ve smlouvě uvedenu jen jednu částku – například něco jako „nájem včetně služeb = 7500 Kč“ – pak musíte pronajímatele bytu požádat, aby vám platby (zálohy) na jednotlivé služby rozepsal (kolik z toho je na elektřinu, plyn, vodu apod.).


Výše příspěvku na bydlení se pak odvíjí od toho, kolik osob bydlí, jaké jsou doložené příjmy a náklady a o jak velké město/obec se jedná.


To jestli jste studentka, nezaměstnaná apod., nehraje žádnou zvláštní roli. ne, ale pokud tím budeš vydělávat nad nějakou částku ročně, musíš to zdanit.doporučuji prostudovat [http://www.danarionline.cz/archiv/dokument/doc-d1684...](http://www.danarionline.cz/archiv/dokument/doc-d16840v19754-ostatni-zdanitelne-prijmy-fyzickych-osob/) dobrý den, pokud jste se dohodli, že se vypořádáte do 3 let, tak by tato dohoda měla být platná a není aktuálně nutné řešit prodej. na snadě je ovšem otázka, zda máte jiné fin. zdroje, ze kterých ženu vyplatíte, pokud ne, tak je asi stejně nejjednnodušší cestou společný prodej. polovinu domu by někdo koupit mohl,ale to zase nepokryje, jak zmiňujete celou hypotéku, takže by banka takový prodej neumožnila. takže bych se prodeje poloviny neobávala. v červenci končí institut předkupního práva, tak bych asi i zvážila dohodu s bývalou ženou, abyste buď mohl v domě zůstat a nebo jste za nejlepších podmínek realizovali společný prodej obou podílů. dobrý den, jak již bylo napsáno. nejlepší je dohoda, což jsou jasně vymezené prostory, které užívá jeden i druhý spolumajitel. pokud ovšem dohoda není možná a nebo je velice obtížná je možné se obrátit na soud. soud většinou upřednostňuje vlastnické právo, takže pokud by bylo možné dům rozdělit na dvě bytové jednotky, tak by pravděpodobně šel touto cestou. nicméně zvažte, zda by pak bylo vůbec možné v domě se spolumajitelem žít klidným životem. další z možností by bylo nechat jej odkoupit vaši polovinu a pořídit si jinou nemovitost. co se týče nákladů, tak máte stejné povinnnosti, ale měli byste se shodnout na nákladech a odsouhlasit si výběr firmy, která nutnou rekonstrukci provede. věřím, že dojdete ke shodě a užijete si nemovitost po tetě dle vašich představ. dobrý den, pečlivě si ohldídejte termíny ve smlouvě,aby tam nebyla automatická prolongace na stejnou dobu apod. to by pak mohlo znameneat opět na rok nebo jiný časový úsek navíc. pod je na rok a není nutné podat výpověď před prolongací,tak končí datem ve smlouvě a nic jiného není třeba. ale pokud budete chtít mít klid, klidně ještě zašlte písemnou výpověď do rk,tím nic nezkazíte.makléřce to oznamte klidně již nyní,aby věděla,co nastane.přeji úspěšný prodej,andrea kohoutová Na příspěvek na bydlení vzniká nárok při splnění zákonem požadovaných podmínek. To, zda je syn student, zaměstnanec nebo nezaměstnaný, ve výsledku není až tak podstatné.


Pokud má syn uzavřenou platnou nájemní smlouvu (pozor nesmí to být podnájemní smlouva), pak by mohl mít nárok na příspěvek na bydlení. 


O příspěvek na bydlení by si žádal on, pokud je nájemní smlouva uzavřena na jeho jméno (o příspěvek na bydlení pro jeden byt žádá vždy pouze jedna osoba)


U příspěvku na bydlení je nutné doložit náklady na bydlení za předchozí kalendářní čtvrtletí. Viz příslušný formulář – [doklad o výši nákladů na bydlení](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/doklad-o-vysi-nakladu-na-bydleni#obsah). 


Tj. pokud by si šel vyřídit příspěvek nyní, tak je to ještě říjen – prosinec 2020, od začátku dubna se pak dokládá leden až březen 2021 (dokládá se zpravidla vždy jednou za čtvrt roku, během epidemie tam ale jsou výjimky). O dávku je případně možné požádat i 3 měsíce nazpět.


Mezi náklady na bydlení, patří především nájem, platby za služby a energie jako je voda, plyn, elektřina apod. Pokud platí majiteli bytu jednu částku, tak bude potřebovat rozpis, co z toho je nájem a co z toho je platba za energie nebo služby.


Dále se dokládají příjmy (opět za příslušné kalendářní čtvrtletí). Příjem se dokládá za všechny osoby, které v bytě bydlí (tedy včetně spolubydlících).


Mezi příjmy patří skoro vše – podrobněji viz paragraf 5, zákona o státní sociální podpoře (zákon číslo 117/1995 Sb.):


* Sociální dávky jako například příspěvek na dítě (pokud je někdo z nich příjemcem této sociální dávky)
* Příjmy ze zaměstnání nebo podnikání
* Příjmy typu podpora v nezaměstnanosti, nemocenské dávky, důchodové dávky apod.
* Příjmy z brigád (práce na DPP nebo DPČ)
* Výživné (alimenty)


Pokud některá z osob nemá žádné příjmy, pak vyplňuje formulář – [prohlášení osob, které nemají příjmy rozhodné pro nárok na dávky](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/prohlaseni-osob-ktere-nemaji-prijmy-rozhodne-pro-narok-na-davky#obsah). 


Žádost o příspěvek na bydlení a další formuláře, které mohou být případně potřeba, je možné [najít zde](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/zadost-o-prispevek-na-bydleni). 


Žádost je možné podat osobně na Úřadu práce v místě bydliště, poštou nebo případně i elektronicky (přes datovou schránku nebo emailem s elektronickým podpisem).