Nárok na kompenzační bonus – fotbalový rozhodčí
Dobrý den,


rád bych se Vás zeptal, zda mohu čerpat kompenzační bonus.


Jsem studentem na vysoké škole a zároveň se věnuji fotbalu, a to jako fotbalový rozhodčí. Přicházím tak o velmi důležitý příjem, který každoročně vykazuji na finančním úřadu, jako OSVČ, bez živnostenského oprávnění, tudíž využívám přiznání k dani z příjmu fyzických osob. Vykázaná částka se každoročně mění, na závislosti utkání.


V minulém roce vykazuji propad o více než 50 %. Od října jsou soutěže zastaveny.


Mám nárok na kompenzační bonus?


Děkuji Vám za odpověď a přeji krásný den.
Podmínky pro nárok na kompenzační bonus jsou dány zákonem číslo 95/2021 Sb., zákon o novém kompenzačním bonusu. Zde je jednoznačně řečeno, že pro nárok na kompenzační bonus, musíte být OSVČ, podle zákona o důchodovém pojištění:



> § 2 Subjekt kompenzačního bonusu v případě osoby samostatně výdělečně činné 
> 
> 
> (1) Subjektem kompenzačního bonusu je osoba samostatně výdělečně činná podle zákona upravujícího důchodové pojištění.
> 
> 


Tj. to zda máte/nemáte živnostenský list není podstatné. Na kompenzační bonus, mají nárok i spolupracující osoby, což je další forma „podnikání“ bez ŽL.


Podle zákona o důchodovém pojištění, jste OSVČ, pokud jste ukončil povinnou školní docházku, dosáhl věku alespoň 15 let a vykonáváte samostatnou výdělečnou činnost.


Pokud splníte podmínky stanovené zákonem, tak byste mohl mít nárok na kompenzační bonus. Mezi tyto podmínky patří například pokles příjmu alespoň o 50%.


Dokládá se příjem (tržby z omezené činnosti) vždy za předchozí měsíc:


* U kompenzace za únor 2021 jsou to příjmy za leden 2021
* U kompenzace za březen 2021 jsou to příjmy za únor 2021
* U kompenzace za duben 2021 jsou to příjmy za březen 2021


Dále se dokládá průměrná výše příjmu (tržeb z omezené činnosti) za srovnávací období:


* Kompenzace za únor = srovnávací období je listopad 2018 až leden 2019 nebo listopad 2019 až leden 2020
* Kompenzace za březen = srovnávací období je prosinec 2018 až únor 2019 nebo prosinec 2019 až únor 2020
* Kompenzace za duben = srovnávací období je leden 2019 až březen 2019 nebo leden 2020 až březen 2020


Příjmy (tržby z omezené činnosti) se posuzují podle data zaúčtování (pokud vedete účetnictví) nebo podle data přijetí platby (v hotovosti nebo na účet).


Další podmínkou je to, že příjem o omezené činnosti je vaším rozhodujícím příjmem ve srovnávacím nebo rozhodném období. Zde se posuzují všechny příjmy podle paragrafu 6, 7 a 9 zákona o daních z příjmů. Tj. případně i příjmy z nějakého zaměstnání/brigády, pokud by vám spadaly do srovnávacího nebo rozhodného období.


Pozor také na to, že kompenzační bonus je „až“ 1000 Kč na den – záleží ale na průměrné výši příjmu. Pokud máte nízkou průměrnou výši příjmu, tak bude i kompenzační bonus podstatně nižší, než oněch 1000 Kč na den.
Dobrý den,   

daňový bonus je mimořádný příjmem a ten jste povinen vydal insolvenčnímu správci.   

Nadto mnoho poučených správců daně kontroluje, zda je daňový subjekt v insolvenci a pokud je, odesílá takový přeplatek rovnou insolvenčnímu správci na účet majetkové podstaty. Zdravím Vás, jak je to možné, to netuším. To není otázka pro mne, ale spíše pro policii či dopravní inspektorát. Jediné co Vy můžete eventuálně učinit je to, že budete vymáhat kupní cenu za automobil po prodávajícím, a to jako náhradu škody, kterou jste utrpěl v důsledku toho, že jste musel automobil vydat Policii ČR a nemůžete jej tedy používat. Zde by bylo naopak lepší, kdyby Vám byl automobil zabaven, a pokud ne, je nutné si schovávat veškeré náklady, které máte s tím, abyste vozidlo mohl užívat. Je dobré například zjistit Vaši průměrnou denní mzdu, a každý den, který jste strávil tím, že zařizujete věci kolem vozidla poté vymáhat jako náhradu škody po prodávajícím. Mám za to, že zde více nevymyslím, ale nebylo by od věci v této věci vyhledat právní pomoc advokáta, kterému přinesete veškeré listiny k vozidlu a listiny o všem co následovalo. Kontakty na advokáty naleznete na stránkách <http://www.advokatikomora.cz> nebo na <http://www.cak.cz>. Dobrý den,   

  

insolvenční správce dle mého názoru postupoval zcela správně.   

  

Přeplatek záloh na dani z příjmu je pro účely insolvenčního řízení považován za mimořádný příjem (jelikož o tuto částku jste celkem měl během minulého roku nižší čistý příjem, ze kterého byly srážky ve prospěch insolvenčního řízení prováděny, přičemž dle ust. § 412 odst. 1 písm. b) insolvenčního zákona jste povinen takový mimořádný příjem vydat insolvenčnímu správci k rozvržení mezi nezajištěné věřitele.   

Samy finanční úřady zákonný postup znají a přeplatky na daních / daňové bonusy nevyplácení dlužníkovi, ale k rukám insolvenčního správce na účet majetkové podstaty. Zdravím Vás, ano insolvenční správce toto právo skutečně má, neboť náhrada mzdy za pracovní úraz je mimořádný příjem, který by měl plynout na oddlužení, naproti tomu bolestné, náklady léčení a případná náhrada za snížení společenského uplatnění by měly být vyplaceny dlužníku, neboť tyto příjmy kompenzují dlužníku újmu na zdraví, kterou v důsledku pracovního úrazu utrpěl. Zdravím Vás, v tomto případě by exekutoři automobil zabavili, a Vy byste se musela pracně bránit. proto Vám doporučuji se s rodiči dohodnout na užívání vozidla, neo zvažtě podání insolvenčního návrhu, nicméně zde musíte být schopna uhradit alespoň 30% pohledávek nezajištěných věřitelů a odměnu insolvenčního správce ve výši 65.340,- Kč. Navíc by darovací smlouva musela být uzavřena před podáním insolvenčního návrhu, ale zde riskujete žalobu od exekutora, který by darovací smlouvu mohl napadnout a po podání insolvenčního návrhu by automobil mohl být zpeněžen insolvenčním správcem jako majetek, který jste nabyla v průběhu oddlužení dle ust. § 412 odst. 1 písm, b) insolvenčního zákona (zákon š. 182/2006 Sb.). Navíc pokud máte majetek zajištěný zástavním právem, s vysokou mírou pravděpodonosti by byl v insolvenčním řízení zpeněžen insolvenčním správcem. Dobrý den,   

  

soudy již judikovaly, že bolestné je mimořádným příjmem dlužníka v oddlužení a má být použito k rozvržení mezi věřitele v plném rozsahu.   

  

Samotné pojišťovny samy u insolvenčního správce obvykle aktivně zjišťují, komu mohou příslušnou částku bolestného vyplatit.   

Pokud Vám v rámci výplaty má být vyplacena i náhrada ušlé mzdy nebo náhrada za např. lékařské posudky, tak tyto částky by náležely; samotné bolestné však nikoliv. Dobrý den,   

  

v případě, že insolvenční správkyně nezaúčtovala Vámi poukázané platby, obraťte se s žádostí o prověření situace k insolvenčnímu soudu.   

  

Jelikož insolvenční správce je povinen soudu předkládat 2x ročně zprávu o plnění Vašeho oddlužení, z těchto zpráv můžete vyčíst částky, které byly v daných měsících insolvenční správkyní zaúčtovány.   

  

Hradit však na oddlužení musíte stále dále, dokud nebude pokynem správkyně anebo soudu toto hrazení ukončeno.   

Na okraj poznamenávám, že možný rozdíl může vycházet z toho, že nekalkulujete s odměnou správce, která činí 1 089,00 Kč měsíčně (pokud je správkyně plátcem DPH, což většina správců ovšem je).   

  

Zároveň insolvenční správkyně musí deponovat na svou odměnu částku ve výši 6 543,00 Kč, kterou tzv. vrací do rozpočtu od 55. měsíce trvání splátkového kalendáře; pokud by Vaše oddlužení mělo končit dříve, insolvenční správkyně Vám tuto částku, deponovanou na zvláštním účtu, vrátí. Dobrý den,   

odměna insolvenčního správce je stanovena nikoliv soudem, ale vyhláškou č. 313/2007 Sb. , která určuje, že v případě oddlužení náleží insolvenčnímu správci odměna ve výši 900, - Kč (plus DPH, je-li jeho plátcem, tj. 1 089, - Kč vč. DPH) od povolení oddlužení (tj. od vydání usnesení o úpadku, kterým je zároveň oddlužení povoleno).   

Zálohu na odměnu je dlužník povinen hradit počínaje měsícem, ve kterém byl zjištěn dlužníkův úpadek, přičemž povinnost dlužníka platit zálohu na odměnu je explicitně stanovena právě v usnesení soudu, kterým byl zjištěn úpadek a povoleno oddlužení dlužníka.   

Doporučuji tedy příteli, aby si podrobně přečetl usnesení o úpadku, ve kterém je tato povinnost dlužníka soudem stanovena. Pokud byl přítelův úpadek zjištěn v květnu 2018, odměna správci náleží dokonce i za měsíc květen 2018. Dobrý den,   

  

souhlas zaměstnance se snížením mzdy nepotřebujete, nicméně si nejsme jistá, zda byly splněny podmínky pro snížení mzdy na 60% průměrného výdělku, neboť tak lze učinit jen v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí dle § 207 písm. b) zákoníku práce, případě pokud bylo vnitřním předpisem stanoveno snížení mzdy dle § 209 zák. Práce). Níže přikládám příslušné zákonné ustanovení. Pokud by podmínky ke snížení mzdy splněny byly, není třeba souhlasu zaměstnance. Ten se může následně bránit soudně.   

  

HLAVA III  

PŘEKÁŽKY V PRÁCI NA STRANĚ ZAMĚSTNAVATELE  

  

§ 207  

Prostoje a přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy:   

Nemůže-li zaměstnanec konat práci  

a)  pro přechodnou závadu způsobenou poruchou na strojním zařízení, kterou nezavinil, v dodávce surovin nebo pohonné síly, chybnými pracovními podklady nebo jinými provozními příčinami, jde o prostoj, a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 80 % průměrného výdělku,   

b)  v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 60 % průměrného výdělku.   

  

Jiné překážky v práci na straně zaměstnavatele:   

§ 208  

Nemohl-li zaměstnanec konat práci pro jiné překážky na straně zaměstnavatele, než jsou uvedeny v § 207, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši průměrného výdělku; to neplatí, bylo-li uplatněno konto pracovní doby (§ 86 a 87).   

§ 209  

 (1)  O jinou překážku v práci na straně jiného zaměstnavatele, než uvedeného v § 109 odst. 3, jde také tehdy, kdy zaměstnavatel nemůže přidělovat zaměstnanci práci v rozsahu týdenní pracovní doby z důvodu dočasného omezení odbytu jeho výrobků nebo omezení poptávky po jím poskytovaných službách (částečná nezaměstnanost).   

 (2)  Upraví-li v případech podle odstavce 1 dohoda mezi zaměstnavatelem a odborovou organizací výši poskytované náhrady mzdy, která přísluší zaměstnanci, musí náhrada mzdy činit nejméně 60 % průměrného výdělku; nepůsobí-li u zaměstnavatele odborová organizace, může být dohoda nahrazena vnitřním předpisem. Dobrý den, bez znalosti Vaší výše čistého platu, výši jednotlivých exekucí Vám nemohu odpovědět, zda Vám zaměstnavatel strhává správnou část z Vašeho platu; dotčené však řeší účetní zaměstnavatele. Doporučuji se na účetní obrátit, aby Vám vše vysvětlil/a. Stát v tomto ohledu žádná oprávnění nemá, vyjam situace, kdy by se zaměstnavatel dopouštěl trestného jednání, apod. , pak je třeba se obrátit na orgány činné v trestním řízení.