Plnění za úraz v insolvenčním řízení




 Dobrý den, pracuji jako OSVČ, s tím, že jsem rok v insolvenčním řízení, které pravidelně platím. Bohužel jsem po vážnějším úraze, který si vyžádal čtyřměsíční léčení, a tak jediným příjmem, pro který jsem se ještě před insolvencí zajistil, pro tyto možné situace je moje vlastní komerční úrazové pojištění, které si platím ze svého nezabavitelného minima. Na základě informace mého insolvenčního správce, prý jsem ale povinen celou částku proplacenou pojišťovnou za úraz, povinen odevzdat jako mimořádný příjem na umoření dluhů! Byl bych tak v tomto případě jednoznačně ohrožen existenčně, protože jsem po celou dobu léčení neměl žádný jiný příjem, a nemohl jsem v době léčení jako OSVČ pracovat. Existuje nějaké řešení mé situace v tomto případě??? Děkuji za odpověď
Dobrý den,   

  

pokud Vám bude vyplaceno plnění z úrazového pojištění, jste povinen tento příjem přiznat a zaslat insolvenčnímu správci pro účely plnění oddlužení.
**Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. Na podzimní kompenzační bonus (za říjen až prosinec), vzniká pro OSVČ nárok pouze v případě, že jejich podnikatelská činnost byla přímo omezena, nebo zakázána některým z opatření proti epidemii koronavirus.


To znamená, že abyste měla nárok na tuto podzimní podporu pro OSVČ, tak by se na vás (vaše podnikání), přímo muselo vztahovat nějaké z vládních omezení.


Pokud vím, tak svatby jako takové, nebyly žádným vládním opatřením (nebo jiným nařízením), přímo zakázány, omezoval se jen počet účastníků na svatbě. Tj., mám za to, že vaše podnikání bylo možné i nadále provozovat.


To, že došlo k podstatnému úbytku zájmu o vaše služby ze strany klientů, bohužel během podzimu nestačí.


Zatímco během jarních měsíců, byl nárok na kompenzační bonus už v případě, že došlo k poklesu poptávky o vaše služby, na podzim to bohužel nestačí.


Během podzimních měsíců nastavila vláda podmínky, pro nárok na kompenzační bonus, podstatně přísněji.


Píšete, že vaše činnost je navázána na restaurace. Podle zákona o kompenzačním bonusu je to ale nastaveno tak, že abyste měla nárok na kompenzační bonus, tak byste musela 80% svých služeb dodávat restauracím (nebo jiným subjektům), jejichž podnikání bylo přímo omezeno.


Viz [zákon o kompenzačním bonusu](https://online-finance.info/zakon-c-461-2020-sb-o-kompenzacnim-bonusu-podzim-2020-podpora-pro-osvc-behem-epidemie/) (zákon číslo 461/2020 Sb.):



> § 6 Předmět kompenzačního bonusu 
> 
> 
> (1) **Předmětem kompenzačního bonusu je výkon samostatné výdělečné činnosti** nebo výkon činnosti společnosti s ručením omezeným, které je subjekt kompenzačního bonusu společníkem, a to **v kalendářním dni, ve kterém byla tato činnost bezprostředně zakázána nebo omezena opatřením podle § 1**. 
> 
> 
> (2) **Předmětem kompenzačního bonusu je také výkon samostatné výdělečné činnosti** nebo výkon činnosti společnosti s ručením omezeným, které je subjekt kompenzačního bonusu společníkem, a to v kalendářním dni, **ve kterém byla tato činnost alespoň z 80 % vyloučena v důsledku bezprostředního zákazu nebo omezení** opatřením podle § 1 vztahujícího se na 
> 
> 
> a) **odběratele zboží, služeb nebo jiných výstupů subjektu kompenzačního bonusu**, nejedná-li se o činnost subjektu kompenzačního bonusu, jejíž výstupy lze bez zásadních obtíží poskytovat jinému odběrateli, nebo 
> 
> 
> b) **osobu, v jejíchž prostorách je činnost subjektu kompenzačního bonusu vykonávána**, nejedná-li se o činnost subjektu kompenzačního bonusu, kterou lze bez zásadních obtíží vykonávat jinde.
> 
> 


Osobně se tedy domnívám, že podmínky pro kompenzační bonus nesplňujte.


To, že jste momentálně na neschopence, nemá ke kompenzačnímu bonusu žádný vztah.


Pokud jste v pracovní neschopnosti, a platíte si nemocenské pojištění pro OSVČ, pak byste měla mít nárok na standardní nemocenské dávky od 15 dne neschopenky. Nemá to ale žádný vliv, na váš případný nárok, na kompenzační bonus. Po skončení rodičovské, není bohužel žádné řešení, abyste mohla být OSVČ a současně abyste nemusela platit alespoň minimální zálohy.


Během rodičovské (doby, kdy jste čerpala rodičovský příspěvek), bylo vaše podnikání bráno jako vedlejší činnost. 


Od ukončení rodičovského příspěvku, je ale vaše podnikání opět hlavní činností. A vy máte povinnost platit alespoň minimální zálohy na sociální a zdravotní pojištění, tak jako všichni ostatní OSVČ.


* **Minimální sociální pojištění** pro OSVČ, je v roce 2021 částka **2588 Kč** měsíčně
* **Minimální zdravotní pojištění** pro OSVČ je v roce 2021, částka **2393 Kč** měsíčně


Tyto minimální zálohy musíte platit, bez ohledu na to, jaké jsou vaše příjmy. Pokud budou nízké, tak se vám případně část vrátí, po podání daňového přiznání a přehledů pro pojišťovnu/ČSSZ.


Jediným řešením, jak byste nemusela platit tyto minimální zálohy, je přerušení podnikání. Pak byste nemusela platit zálohy, a mohla byste být vedená na Úřadu práce jako nezaměstnaná. Měla byste případně nárok i na podporu v nezaměstnanosti.


Nebo byste se mohla u zdravotní pojišťovny nahlásit, jako osoba pečující o dítě do 7 roků, a pak by za vás zdravotní pojištění platit stát.


Jako osoba pečující o dítě, máte ale omezenou možnost práce/podnikání. Podnikat není možné, stejně jako pracovat na HPP. Můžete pracovat jen mimo pracovní poměr – u DPP s příjmem do 10 000 Kč měsíčně nebo na DPČ s příjmem do 3490 Kč měsíčně.


Každopádně nyní, pokud jste tak ještě neučinila, byste měla na ČSSZ a zdravotní pojišťovnu nahlásit, od jakého data jste opět OSVČ hlavní a uhradit příslušné zálohy. Píšete, že jste v rozhodném období (od 1. 6. 2020 do 30. 9. 2020), pracoval na DPP nebo DPČ, pak je teoreticky možnost žádat o kompenzační bonus, na základě této práce na dohodu.


Tuto možnost byste ale měl jen v případě, že byste u práce na DPP nebo DPČ odváděl i sociální (nemocenské) pojištění. To znamená mít u DPP příjem nad 10 000 Kč měsíčně, nebo u DPČ příjem minimálně 3000 Kč.


Vzhledem k tomu, že píšete, že vám DPP a DPČ, nezakládala účast na nemocenském pojištění, pak vám na základě práce na dohodu, nárok na kompenzační bonus nevznikne.


Viz. Paragraf 4, zákon o kompenzačním bonusu, zákon číslo 461/2020 Sb.:



> § 4 Subjekt kompenzačního bonusu v případě osoby vykonávající práci na základě dohody o práci konané mimo pracovní poměr 
> 
> 
> (1) Subjektem kompenzačního bonusu je také osoba, která vykonávala v rozhodném období práci na základě dohody o práci konané mimo pracovní poměr a v důsledku toho byla alespoň 3 kalendářní měsíce účastna nemocenského pojištění jako zaměstnanec a současně nevykonávala jinou činnost, v jejímž důsledku by byla účastna nemocenského pojištění jako zaměstnanec. 
> 
> 
> (2) Dohodou o práci konané mimo pracovní poměr se pro účely tohoto zákona rozumí dohoda o provedení práce nebo dohoda o pracovní činnosti podle zákoníku práce. 
> 
> 
> (3) Zaměstnancem se pro účely tohoto zákona rozumí zaměstnanec podle zákona upravujícího nemocenské pojištění.
> 
> 


Dále píšete, že jste stále aktivní podnikatel (OSVČ). V takovém případě vzniká nárok na kompenzační bonus, pokud se na vaše podnikání přímo vtahoval nějaký zákaz nebo omezení činnosti. Nebo pokud jste alespoň 80% svých služeb dodával nějakému subjektu, na který se takové omezení/zákaz vztahoval.


Zmiňujete obchody se střelivem, pro které jste dodával nějaké služby. Tyto obchody byly po nějakou dobu uzavřeny. Takže by vám teoreticky mohl vznikat nárok.


Musel byste ale být schopen případně doložit, že vaše podnikání bylo, tako omezeno alespoň z 80% a také, že jste tyto služby nemohl nabídnout jinému odběrateli – viz paragraf 6, zákon o kompenzačním bonusu



> (2) Předmětem kompenzačního bonusu je také výkon samostatné výdělečné činnosti nebo výkon činnosti společnosti s ručením omezeným, které je subjekt kompenzačního bonusu společníkem, **a to v kalendářním dni, ve kterém byla tato činnost alespoň z 80 % vyloučena v důsledku bezprostředního zákazu nebo omezení opatřením podle § 1 vztahujícího se na** 
> 
> 
> a) **odběratele zboží, služeb nebo jiných výstupů subjektu kompenzačního bonusu, nejedná-li se o činnost subjektu kompenzačního bonusu, jejíž výstupy lze bez zásadních obtíží poskytovat jinému odběrateli**, nebo
> 
> 


Dále také, pokud byste o kompenzační bonus žádal jako OSVČ, pak by příjem z tohoto podnikání, musel být vaším hlavním příjmem v rozhodném období (od 1. 6. 2020 do 30. 9. 2020):



> (3) Předmětem kompenzačního bonusu v případě subjektu kompenzačního bonusu podle § 2 je výkon činnosti podle odstavce 1 nebo 2 pouze, pokud se jedná o subjekt, **u něhož převažující část příjmů v rozhodném období bezprostředně pocházela z jedné nebo více těchto činností**; přitom se zohlední pouze příjmy podle § 6, 7 a 9 zákona o daních z příjmů.
> 
> 


Vzhledem k tomu, že ve svém dotazu příliš nespecifikujete povahu svého podnikání, tak to nemohu posoudit. 


Pokud se domníváte, že jako OSVČ splňujete podmínky pro kompenzační bonus, tak si o něj můžete požádat prostřednictvím webu Finanční správy:


Online žádost o kompenzační bonus [najdete ZDE](https://www.financnisprava.cz/cs/financni-sprava/media-a-verejnost/nouzovy-stav/kompenzacni-bonus-podzim-2020/zadost-KB-podzim-2020/zadost-webova-aplikace). 


Klasické PDF formuláře pro jednotlivá období v průběhu podzimu jsou [k dispozici zde](https://www.financnisprava.cz/cs/financni-sprava/media-a-verejnost/nouzovy-stav/kompenzacni-bonus-podzim-2020/zadost-KB-podzim-2020/zadost-formular-pro-tisk). Během pracovní neschopnosti, máte možnost pracovat (mít nějaký příjem z brigády, zaměstnání nebo podnikání), aniž byste tím přišla o nárok na nemocenské dávky. Musí být ale splněno několik poměrně důležitých podmínek.


Během pracovní neschopnosti nesmíte vykonávat zaměstnání, na základě kterého jsou vám vypláceny nemocenské dávky. Tj. pokud jste na neschopence, tak nemůžete mít příjem vyplývající z pracovního poměru, na jehož základě vám vznikl nárok na nemocenskou.


Viz paragraf 16, zákon o nemocenském pojištění (zákon číslo 187/2006 Sb.):



> § 16 **Pojištěnec nemá nárok na výplatu nemocenského**, peněžité pomoci v mateřství, otcovské a ošetřovného za dobu, po kterou 
> 
> 
> a) **vykonává v pojištěné činnosti, ze které tyto dávky náleží, práci** nebo osobně vykonává samostatnou výdělečnou činnost,
> 
> 


Můžete to řešit tak, že na dobu nemocenské, budete mít u zaměstnavatele uzavřenou nějakou jinou smlouvu – například na dohodu o provedení práce (DPP) nebo na dohodu o pracovní činnosti (DPČ).


Pak byste pro zaměstnavatele pracovala na základě této dohody, zatímco na základě hlavní pracovní smlouvy byste čerpala neschopenku a nemocenské dávky.


**Případná smlouva DPP nebo DPČ, by ale měla být sjednána na jinou pracovní činnost, než na jakou je sjednána vaše hlavní smlouva.** Bylo by „divné“ pokud byste byla na neschopence, protože kvůli operaci nemůžete pracovat v zaměstnání jako účetní, a současně byste pracovala jako účetní z domu. A zákon to ani nedovoluje – viz paragraf 16 výše.


Také můžete během neschopenky pracovat pro jiného zaměstnavatele nebo i vykonávat podnikání jako OSVČ.


Ve všech případech ale současně musí být dodrženy podmínky spojené s neschopenkou. Tj. musíte dodržovat režim a rozsah povolených vycházek. To znamená buď pracovat jen z domu, nebo pouze v době, kdy máte povoleny vycházky.


Současně byste měla dodržovat léčebný režim, a omezení stanovená vaším ošetřujícím lékařem.


Jinou možností je to, že byste sice byla doma, ale nebyla na neschopence a nepobírala nemocenské dávky, a pro zaměstnavatele dále pracovala v režimu home-office, s nárokem na plný plat. 


Pak byste normálně vykonával své běžné zaměstnání, měla byste nárok na výplatu v plné výši, jen byste pracovala z domu. Pokud pracujete na „dohodu“ – tj. na DPČ (dohoda o pracovní činnosti) a máte zde sjednán příjem vyšší než 3000 Kč, pak za vás zaměstnavatele standardně odvádí sociální a zdravotní pojištění. 


Součástí odvedeného sociální pojištění je i nemocenské pojištění. Takže vám i při práci na DPČ vzniká nárok na placenou neschopenku (pokud byste měl nižší příjem než 3000 Kč, nebo pokud by to byla práce na DPP do 10 000 Kč měsíčně, tak by nárok na nemocenskou vznikat nemusel).


Pokud onemocníte a budete v pracovní neschopnosti (na neschopence), tak máte nárok na nemocenské dávky. A to jak na náhradu mzdy za prvních 14 dní nemoci, tak i na nemocenské dávky od 15 dne pracovní neschopnosti.


**Pro pracující důchodce (invalidní nebo starobní), ale platí omezení. Na nemocenské dávky mají nárok pouze po dobu 70 dní.** To je rozdíl oproti běžnému zaměstnanci, který má nárok na „placenou neschopenku“ až 380 dní.


Těchto 70 dní se navíc sčítá v průběhu kalendářního roku. Pokud byste v průběhu jednoho roku onemocněl vícekrát, pak stále platí celkový limit 70 dní pro jeden rok.


Viz paragraf 28, zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb.:



> 
> § 28 
> 
> 
> (1) **Nemocenské se poživateli starobního důchodu nebo invalidního důchodu pro invaliditu třetího stupně vyplácí od 15. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 15. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 70 kalendářních dnů**, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance; v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 se nemocenské poživatelům těchto důchodů vyplácí od 22. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 22. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 63 kalendářních dnů, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance. **Při více dočasných pracovních neschopnostech v jednom kalendářním roce se nemocenské vyplácí v tomto roce nejvýše po dobu uvedenou ve větě první.** Byla-li podpůrčí doba podle věty první a druhé vyčerpána v jednom kalendářním roce, nevzniká nárok na výplatu nemocenského od 1. ledna následujícího kalendářního roku, pokračuje-li dočasná pracovní neschopnost nebo karanténa v tomto následujícím kalendářním roce. Nemocenské podle věty první a druhé však nelze vyplácet déle, než by se vyplácelo podle § 26. Poživatelem starobního důchodu se pro účely věty první a druhé rozumí fyzická osoba, která v době dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény má nárok na výplatu starobního důchodu alespoň po dobu jednoho dne trvání pojištěné činnosti, a to ode dne, kdy nárok na výplatu tohoto důchodu vznikl.
> 
> 


Jako starobní důchodce, tedy můžete být v pracovní neschopnosti a máte nárok jak na náhradu mzdy, tak i na nemocenské dávky. Na placenou neschopenku ale máte nárok maximálně po dobu 70 dní (celkový limit pro jeden kalendářní rok). Podmínky pro nárok na kompenzační bonus jsou dány zákonem číslo 95/2021 Sb., zákon o novém kompenzačním bonusu. Zde je jednoznačně řečeno, že pro nárok na kompenzační bonus, musíte být OSVČ, podle zákona o důchodovém pojištění:



> § 2 Subjekt kompenzačního bonusu v případě osoby samostatně výdělečně činné 
> 
> 
> (1) Subjektem kompenzačního bonusu je osoba samostatně výdělečně činná podle zákona upravujícího důchodové pojištění.
> 
> 


Tj. to zda máte/nemáte živnostenský list není podstatné. Na kompenzační bonus, mají nárok i spolupracující osoby, což je další forma „podnikání“ bez ŽL.


Podle zákona o důchodovém pojištění, jste OSVČ, pokud jste ukončil povinnou školní docházku, dosáhl věku alespoň 15 let a vykonáváte samostatnou výdělečnou činnost.


Pokud splníte podmínky stanovené zákonem, tak byste mohl mít nárok na kompenzační bonus. Mezi tyto podmínky patří například pokles příjmu alespoň o 50%.


Dokládá se příjem (tržby z omezené činnosti) vždy za předchozí měsíc:


* U kompenzace za únor 2021 jsou to příjmy za leden 2021
* U kompenzace za březen 2021 jsou to příjmy za únor 2021
* U kompenzace za duben 2021 jsou to příjmy za březen 2021


Dále se dokládá průměrná výše příjmu (tržeb z omezené činnosti) za srovnávací období:


* Kompenzace za únor = srovnávací období je listopad 2018 až leden 2019 nebo listopad 2019 až leden 2020
* Kompenzace za březen = srovnávací období je prosinec 2018 až únor 2019 nebo prosinec 2019 až únor 2020
* Kompenzace za duben = srovnávací období je leden 2019 až březen 2019 nebo leden 2020 až březen 2020


Příjmy (tržby z omezené činnosti) se posuzují podle data zaúčtování (pokud vedete účetnictví) nebo podle data přijetí platby (v hotovosti nebo na účet).


Další podmínkou je to, že příjem o omezené činnosti je vaším rozhodujícím příjmem ve srovnávacím nebo rozhodném období. Zde se posuzují všechny příjmy podle paragrafu 6, 7 a 9 zákona o daních z příjmů. Tj. případně i příjmy z nějakého zaměstnání/brigády, pokud by vám spadaly do srovnávacího nebo rozhodného období.


Pozor také na to, že kompenzační bonus je „až“ 1000 Kč na den – záleží ale na průměrné výši příjmu. Pokud máte nízkou průměrnou výši příjmu, tak bude i kompenzační bonus podstatně nižší, než oněch 1000 Kč na den. V době, kdy jste vy sama v pracovní neschopnosti, nemáte současně nárok na ošetřovné. Můžete mít nárok jen na jednu z těchto dvou nemocenských dávek (jak ošetřovné tak případně i nemocenská spadají pod nemocenské dávky).


Viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 28:



> (6) Nárok na výplatu ošetřovného nemá zaměstnanec v době prvních 14 kalendářních dní dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény a v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 v době prvních 21 kalendářních dní dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény.
> 
> 


Takže pokud by vás lékař uznal dočasně práce neschopnou a vystavil vám neschopenku, pak za dny na neschopence, nemůžete uplatnit nárok na ošetřovné.


Na základě vaší neschopenky byste dostávala standardní nemocenské dávky (náhradu mzdy od zaměstnavatele za prvních 14 dní).


Ve chvíli, kdy byste vyplňovala formulář „Výkaz péče o dítě z důvodu uzavření výchovného zařízení“ tak byste tam neuváděla dny, kdy jste vy sama v pracovní neschopnosti. 


Tedy pouze dny od 4. 1. 2021, kdy měla začít školní výuka po vánočních prázdninách do začátku neschopenky. Za tyto dny by případně mohl mít nárok na ošetřovné váš manžel (pokud by tedy byl s vámi doma a nepracoval).


Určitě není možné, abyste současně čerpala nemocenské dávky a ošetřovné a dítě. Je možné mít jen jednu z těchto dvou dávek. Přičemž platí, že vaše neschopenka (nemocenská) by měla mít přednost. To, že jste při ukončení pracovního poměru, dostal vyplaceno odstupné, má vliv pouze na výplatu podpory v nezaměstnanosti.


Pokud byste šel po skončení zaměstnání na Úřad práce, pak po dobu, za kterou vám bylo vyplaceno odstupné (například 3 měsíce), vám nebude vyplácena podpora v nezaměstnanosti.


V praxi by to znamenalo, že by vám podpora začala být vyplácena, například až od 4 měsíce.  

Podpora se tím nijak nekrátí (nesnižuje se, nekrátí se doba, po kterou vám bude vyplácena, jen se odkládá zahájení výplaty o příslušný počet měsíců).


Pokud byste ještě před skončením zaměstnání onemocněl a byl na neschopence, nebo pokud by byla neschopenka zahájena do 7 dní od skončení pracovního poměru (ochranná doba), pak máte nárok na nemocenské dávky podle běžných podmínek, jako jakýkoliv jiný zaměstnanec.


To, že jste při ukončení zaměstnání dostal odstupné, nemá na výplatu nemocenských dávek, žádný vliv.


Jediný případný rozdíl, u neschopenky po skončení zaměstnání, je v tom, že jako zaměstnanec, dostáváte prvních 14 dní na neschopence náhradu mzdy od zaměstnavatele a následně od 15 dne dostáváte nemocenské dávky.


Po skončení pracovního poměru, za prvních 14 dní nic nedostáváte (na náhradu mzdy od zaměstnavatele již není nárok), a od 15 dne máte běžný nárok na nemocenské dávky. Na podporu v nezaměstnanosti v nezaměstnanosti je nárok, i po delší pracovní neschopnosti. 


**V případě, že jste po skončení zaměstnání v pracovní neschopnosti, pak po skončení neschopenky budete mít určitě nárok na podporu v nezaměstnanosti.**


Nárok na podporu pro nezaměstnané vzniká v případě, že splňujete především podmínku „minimální doby v zaměstnání“. Což je minimálně 12 měsíců za poslední 2 roky.


Nemusí se ale jednat jen o dobu v zaměstnání v pravém slova smyslu. Pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je podstatná doba účasti na důchodovém pojištění.


Účast na důchodovém pojištění vzniká během zaměstnání (placením sociálního pojištění), nebo během podnikání (OSVČ si také platí důchodové pojištění).


Jako účast na důchodovém pojištění se ale započítávají i jiné činnosti – náhradní doby zaměstnání. Jedná se například o dobu na rodičovské dovolené nebo právě o neschopenku.


Viz paragraf 41, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 41
> 
> 
> (1) **Rozhodným obdobím pro posuzování nároků na podporu v nezaměstnanosti a podporu při rekvalifikaci jsou poslední 2 roky před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání.**
> 
> 
> (2) **Není-li splněna podmínka stanovená v § 39 odst. 1 písm. a) předchozím zaměstnáním, lze tuto podmínku splnit i započtením náhradní doby zaměstnání.** Do předchozího zaměstnání se nezapočítává doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností v době vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání (§ 25 odst. 1 a 3) a krátkodobým zaměstnáním. Překrývají-li se doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností a náhradní doba zaměstnání, započítává se do předchozího zaměstnání přednostně doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností.
> 
> 
> (3) **Za náhradní dobu zaměstnání se považuje doba**
> 
> 
> g) **trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény osoby po skončení výdělečné činnosti, která zakládala její účast na nemocenském pojištění** podle zvláštního právního předpisu97), pokud si tato osoba nepřivodila dočasnou pracovní neschopnost úmyslně a pokud tato dočasná pracovní neschopnost nebo nařízená karanténa vznikla v době této výdělečné činnosti nebo v ochranné lhůtě podle zvláštního právního předpisu.
> 
> 


Takže i když budete delší dobu po skončení zaměstnání na neschopence, nárok na podporu v nezaměstnanosti tím nebude nijak omezen.


Jiné to ale už bude s výpočtem výše podpory v nezaměstnanosti. 


Pokud by vám měl nárok na podporu v nezaměstnanosti vzniknout tím, že bude započítána tato náhradní doba důchodového pojištění (doba na nemocenské), pak se podpora v nezaměstnanosti nebude počítat na základě vaší výplaty v předchozím zaměstnání, ale vycházelo by se z průměrné mzdy v ČR.


A taková podpora je pak poměrně hodně nízká. Za první dva měsíce je to cca 5000 Kč, za další dva měsíce cca 4000 Kč a následně ještě o něco méně (v roce 2021 to pak může být o pár desítek korun více).


Viz paragraf 51, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 51
> 
> 
> (1) Podpora v nezaměstnanosti se uchazeči stanoví za první 2 měsíce ve výši 0,15 násobku, další 2 měsíce ve výši 0,12 násobku a po zbývající podpůrčí dobu 0,11 násobku průměrné mzdy v národním hospodářství za 1. až 3. čtvrtletí kalendářního roku předcházejícího kalendářnímu roku, ve kterém byla podána žádost o tuto podporu, jestliže
> 
> 
> a) splnil podmínku doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)] započtením náhradní doby a tato doba se posuzuje jako poslední zaměstnání,
> 
> 


Pro rok 2020 se pro výpočet této podpory používá částka cca 33 429 Kč. Pro rok 2021 bude stanovena nová částka (pravděpodobně o něco málo vyšší).