hvad er afkast og hvordan får man afkast på aktier?
afkast er det udbytte man opnår ved en investering. afkast på aktier afhænger af et selskabs success og af, hvornår man køber og sælger.
afbanket Du kan bruge sparekassens kontant automat til at indsætte danske kroner og euro på din konto på næsten samme måde, som du hæver kontanter.  
  

1. Vælg ”indbetal penge” i stedet for ”hæv penge” penge.
2. Læg sedlerne i skuffen, der normalt udbetaler penge.
3. Pengeautomaten tæller automatisk sedlerne og indætter beløbet på den konto der er tilknyttet dit kort. hej, optagelse i a-kasse som lønmodtager optagelse umiddelbar efter endt uddannelse: hvis du med din elevløn kan opfylde indkomstkravet, og derudover har været medlem af en a-kasse i mindst 1 år, så har du ret til at få dagpengesatsen beregnet på baggrund af din elevløn. for at kunne opfylde indkomstkravet på kun 1 år skal du tjene kr. 20.333 pr. mdr. tjener du mindre end det vil det tage længere tid at opfylde indkomstkravet på kr. 243.996 kr. (i 2021). for at det er en god ide at blive optaget som lønmodtager, skal 90% af din elevløn udgør et højere beløb end du kan få i dimittendsats. som ikke-forsørger kan du her i 2021 få kr. 13.815. det vil sige at din indkomst skal være højere end 15.350 pr. mdr. dagpengesatsen beregnes på baggrund af de "bedste 12 måneder ud af de sidste 24 måneder". jeg kan se på hk.dk, at elevlønnen for kontorelever inden for det private område er på kr. 15.434 pr. 1. marts 2021, så det er nok tvivlsomt om man reelt kan få mere end dimittendsatsen. optagelse, hvis du har afsluttet job efter endt uddannelse: har du haft lønarbejde efter uddannelsen er afsluttet, og er ansættelsesforholdet afsluttet, skal a-kassen ved opgørelsen af om du opfylder indkomstkravet, foruden din indtægt fra lønarbejde også medregne den del af uddannelsen, der ligger i optjeningsperioden (med kr. 20.333 pr. måned = indkomstloftet, der max. kan medregnes hver måned). optagelse i a-kasse som dimittend noget andet er at det ofte er en fordel at blive registreret med dimittend-rettigheder i a-kassen. som dimittend er der endvidere en særlig mulighed for at få genberegnet dagpengesatsen efter 6 mdr. fra dimittering. det kræver at du efter uddannelsen har fået indberettet løn for 3 måneder, svarende til minimum 320 timers arbejde for et fuldtidsforsikret medlem. hvis du får job efter uddannelsen og får en løn på mindst kr. 23.336 pr. mdr., så kan du efter 6 måneder få genberegnet dagpengesatsen og få den højeste sats, som er kr. 19.322 pr. mdr. skriv gerne her i forummet, hvis du har kommentarer. med venlig hilsen anders weber, a-kasser.dk hej astridhl,

kan godt forstå at du bliver i tvivl, men det betyder bare, at du får en mail, hver gang en regning skal betales. i mailen, kan du også se en specifikation/vedlagt pdf.

hvis du er tilmeldt automatisk betaling, trækker tdc beløbet direkte fra dit kontokort.

mvh CO2 = kuldioxid.


Du har sikkert hørt om global opvarmning. CO2 ligger sig som et lag omkring jorden, hvilket gør, at den varme som solen giver til jorden, ikke kan slippe væk igen - det er det vi kalder for drivhuseffekten. For lige hurtigt, at forklare drivhuseffekten, så har du sikkert oplevet dét, at gå ind i et drivhus og mærke, at det er meget, meget varmere end udenfor. I virkeligheden er det, det der sker med jorden. CO2 skaber et usynligt lag rundt om jorden, ligesom drivhusets glas fungerer som et "usynligt" lag. Varmen kommer ind, men har svært ved, at slippe ud igen.


CO2 er godt nok på nogle områder. Træer, buske, blomster, planter og græsset optager f.eks CO2. De optager CO2 og vokser af det - træerne producerer så efterfølgende ilt som vi mennesker og dyr jo lever af. Måske har du hørt én af dine lærere fortælle dig, at hvis du havde en stor plante og boede i osteklokke uden ilt, så vil du kunne leve derinde, da det du udånder vil "omdannes" til ilt af planten. Om det passer ved jeg ikke - men det ér noget om det.


Problemet med CO2 er jo, at vi producerer for meget af det. Jordens planter, hav osv. kan ikke nå at optage det hele, hvilket resulterer i det usynlige lag af CO2. Det gør så, at der bliver varmere og varmere på jorden, hvilken kan resultere i, at isen på polerne smelter, hvilket får verdenshavene til at stige og oversvømme forskellige byer og lande. Det resultere i, at de koldere lande f.eks tiltrækker andre dyrearter som kan være invasive og ødelægge dyrelivet. I virkeligheden kan global opvarmning ødelægge den verden som vi kender.


Hvis man går op i, at hjælpe verden lidt på rette vej, så kan man jo selv tænke over hvad man laver i sin dagligdag. Eksempelvis så udleder biler, scootere og knallerter en del CO2. Fjernsynet, computeren, lampen og alle de ting der bruger strøm udleder også en del CO2 - også i selve produktionen af produktet, hvilket leder os til genbrug. Genbrug og genanvendelse er gode måder, at hjælpe miljøet på.


Men - der er altid et men.


Selvfølgelig kan du ene mand ikke redde planeten. Vi skal alle stå sammen. Du læser eksempelvis det her svar på en enhed der bruger strøm. Svaret er skrevet fra min computer som bruger strøm. Vi kan jo ikke alle bo i en skov uden en mobiltelefon eller andre strømafhængige produkter. Men måske skulle man bare huske, at slukke lyset efter sig, når man forlader et rum. 


Jeg må indrømme, at jeg ikke personlige tænker vildt meget over CO2, selvom jeg burde. Jeg sorterer mit affald og slukker altid lyset i de rum jeg ikke bruger. Jeg lader aldrig fjernsynet køre i baggrunden, men jeg har altid musik tændt.


Danmark er et lille land. Vi er ikke engang 6 millioner indbyggere i Danmark (5.7 millioner i 2019). Selv hvis hele Danmark skar 90% af deres CO2 udslip, så ville verden stadig være ringe stillet. Vi er 7.7 milliarder mennesker i hele verdenen og det er lande som Indien, Indonesien, , Kina, Japan, Rusland, USA og Canada der skal tage problemet mest seriøst. Selvfølgelig skal Danmark følge trop - ingen tvivl om det. Men det er klart, at vi er så lille et land, at hvis vi gjorde det alene, så ville det absolut ikke betyde noget som helst i det store billede.


Der er selvfølgelig også de som tror, at hele emnet global opvarmning og drivhuseffekten er det pure opspind. Nogle gange kan man jo godt tvivle. Eksperterne siger nogle gange, at temperaturen er steget verden over, men samtidig får vi nogle gange de koldeste dage/vintre målt de sidste 50 år. Jeg vælger nu at tro på, at der er noget om snakken. Der vil altid være eksperter der er uenige og dette virker til, at være et seriøst emne, som de mest anerkendte eksperter bakker op om.


Pas på jer selv. Pas på jorden. hej, du spørger til hvordan din dagpengesats beregnes. man bruger ikke begrebet ferieberettiget løn inden for a-kasse området. dagpengenes størrelse beregnes på grundlag af medlemmets hidtidige indtægt efter fradrag af arbejdsmarkedsbidrag. det er den a-indkomst der er indberettet til indkomstregistret, som er afgørende. se evt. vores artikel om beregning af dagpengesats. så vidt jeg ved er fritvalgsordningen noget som virksomheden skal tilbageholde af den ferieberettigede løn. men igen så er det ikke relevant i forhold til beregning af dagpengesats. du kan evt. skrive en kommentar. med venlig hilsen anders weber, a-kasser.dk aflåse relativsätze, såkaldte relative klausuler, er ledsætninger, som bindes til substantivet hovedsætning og videregiver forklaring eller anden oplysning, der bindes til substantivet. de står altid bag substantivet. f.eks. det er den herre, som har givet det til mig. - das ist der herr, der es mir gegeben hat.
de kan formeres i alle bøjninger, køn og tæller. 
den herre, hvis bilen blev stjålet, har allerede købt en ny en. - der herr, dessen auto gestohlen wurde, hat sich ein neues gekauft. 
de ansætte, som fik deres aflønning skæret af, skal kontakte hr. - die angestellten, denen die prämien gekürzt wurden, sollen sich an hr melden.
læs mere på: https://www.doucma.sk/otazky/1798-nemcina-vztazne-vety-relativsatze madaffald Vær klar på nogle vilde tal. Det er faktisk svært, at finde tal på disse ting, men heldigvis har vi Wikipedia - på engelsk der dog kan give os et indblik i Facebooks økonomi.


Jeg har vedhæftet et billede der fortæller hvad Wikipedia-siden om Facebook fortæller mht. indtjening. Jeg vil dog også skrive det og udregne de danske værdier og kursen for den udregning.


Ifølge Wikipedia tjente Facebook i 2018 følgende (kurs: 666,46):


Omsætning:  

55.838 milliarder US dollars  

372.137 milliarder danske kroner


Resultat af primær drift:  

24.913 milliarder US dollars  

166.035 milliarder danske kroner


Bundlinje:  

22.111 milliarder US dollars  

147.360 milliarder danske kroner


Aktiver:  

97.334 milliarder US dollars  

648.692 milliarder danske kroner


Egenkapital:  

84.127 milliarder US dollars  

560.672 milliarder danske kroner


Facebook tjener rigtig mange penge. Facebook tjener også rigtig mange penge i Danmark, men desværre betaler Facebook ikke ret meget skat i Danmark. I en artikel fra Politiken i 2017 fortæller Politiken at Facebook faktisk kun betaler 0.03% i skat i Danmark. Læs artiklen her: <https://politiken.dk/udland/art6112325/>