Nemocenská po skončení zaměstnání při výplatě odstupného
Dobrý den,


skončil jsem pracovní poměr na dohodu s odstupným.


Má vliv vyplacení odstupného na možnost marodění v ochranné lhůtě?
To, že jste při ukončení pracovního poměru, dostal vyplaceno odstupné, má vliv pouze na výplatu podpory v nezaměstnanosti.


Pokud byste šel po skončení zaměstnání na Úřad práce, pak po dobu, za kterou vám bylo vyplaceno odstupné (například 3 měsíce), vám nebude vyplácena podpora v nezaměstnanosti.


V praxi by to znamenalo, že by vám podpora začala být vyplácena, například až od 4 měsíce.  

Podpora se tím nijak nekrátí (nesnižuje se, nekrátí se doba, po kterou vám bude vyplácena, jen se odkládá zahájení výplaty o příslušný počet měsíců).


Pokud byste ještě před skončením zaměstnání onemocněl a byl na neschopence, nebo pokud by byla neschopenka zahájena do 7 dní od skončení pracovního poměru (ochranná doba), pak máte nárok na nemocenské dávky podle běžných podmínek, jako jakýkoliv jiný zaměstnanec.


To, že jste při ukončení zaměstnání dostal odstupné, nemá na výplatu nemocenských dávek, žádný vliv.


Jediný případný rozdíl, u neschopenky po skončení zaměstnání, je v tom, že jako zaměstnanec, dostáváte prvních 14 dní na neschopence náhradu mzdy od zaměstnavatele a následně od 15 dne dostáváte nemocenské dávky.


Po skončení pracovního poměru, za prvních 14 dní nic nedostáváte (na náhradu mzdy od zaměstnavatele již není nárok), a od 15 dne máte běžný nárok na nemocenské dávky.
Zdravím Vás, pokud jste v exekuci, zaměstnavatel tyto peníze zašle na účet exekutora, který exekuční příkaz vydal a dále exekutorovi sdělí, že Váš pracovní poměr byl ukončen a srážky tedy již nebude možné na dále provádět. Srážky z příjmů však lze provádět i z odstupného a rovněž i z podpory v nezaměstnanosti. Zdravím Vás, ano insolvenční správce toto právo skutečně má, neboť náhrada mzdy za pracovní úraz je mimořádný příjem, který by měl plynout na oddlužení, naproti tomu bolestné, náklady léčení a případná náhrada za snížení společenského uplatnění by měly být vyplaceny dlužníku, neboť tyto příjmy kompenzují dlužníku újmu na zdraví, kterou v důsledku pracovního úrazu utrpěl. Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Dobrý den,   

  

pokud Vám bude vyplaceno plnění z úrazového pojištění, jste povinen tento příjem přiznat a zaslat insolvenčnímu správci pro účely plnění oddlužení. Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Dobrý den,   

  

dle § 73a odst. 2 zákoníku práce - Odvoláním nebo vzdáním se pracovního místa vedoucího zaměstnance pracovní poměr nekončí; zaměstnavatel je povinen tomuto zaměstnanci navrhnout změnu jeho dalšího pracovního zařazení u zaměstnavatele na jinou práci odpovídající jeho zdravotnímu stavu a kvalifikaci. Jestliže zaměstnavatel nemá pro zaměstnance takovou práci, nebo ji zaměstnanec odmítne, jde o překážku v práci na straně zaměstnavatele a současně platí, že je dán výpovědní důvod podle § 52 písm. c) ; odstupné poskytované zaměstnanci při organizačních změnách náleží jen v případě rozvázání pracovního poměru po odvolání z místa vedoucího zaměstnance v souvislosti se zrušením tohoto místa v důsledku organizační změny.   

  

Tedy i v případě, že odvolaný ředitel byl již u daného zřizovatele v pracovním poměru před jeho jmenováním do funkce, původní pracovní poměr se neobnovuje.   

  

Z výše uvedeného vyplývá, že pokud pro odvolaného ředitele, nemáte práci, která by odpovídala jeho zdravotnímu stavu a kvalifikaci, jde o fikci výpovědního důvodu podle § 52 písm. c) ZP. Zřizovatel tímto může dát takovému zaměstnanci výpověď s odvoláním na výpovědní důvod podle § 52 písm. c) ZP.   

Při skončení pracovního poměru z důvodu fikce výpovědního důvodu podle § 52 písm. c) má zaměstnanec právo na odstupné poskytované podle § 67 odst. 1, jen jestliže byl z vedoucího místa odvolán a jestliže důvodem odvolání bylo zrušení jím zastávaného vedoucího pracovního místa v důsledku organizační změny (k výši odstupného srov. komentář k § 67). Zaměstnanci, který se sám vzdal vedoucího pracovního místa nebo který byl odvolán z jiného důvodu, při skončení pracovního poměru pro fikci výpovědního důvodu podle § 52 písm. c) odstupné nenáleží. Dobrý den,   

pokud se nejednalo o trestný čin, kterým Vám byla způsobena škoda na zdraví, pohledávka nebude pohledávkou podstavenou na roveň pohledávkám za majetkovou podstatou, nýbrž se bude v rámci schváleného oddlužení uspokojovat jako ostatní nezajištěné pohledávky, tj. poměrně.   

Dle ust. § 416 odst. 1 insolvenčního zákona však platí, že osvobození od placení zbytku dluhů po 60 měsících trvání splátkového kalendáře se nevztahuje na náhradu škody způsobené úmyslným porušením právní povinnosti. Nyní je tedy třeba podat návrh na zahájení řízení o povinnosti hradit náhradu škody za úmyslné porušení právní povinnosti. V momentě, kdy budete mít v tomto sporu pravomocné rozhodnutí civilního soudu, osvobození se Vaší pohledávky nedotkne a dlužník ji bude povinen hradit v plné výši i po skončení jeho oddlužení. Dobrý den,   

  

schválené oddlužení plněním splátkového kalendáře nemá na přiznání invalidní důchodu žádný vliv, tedy požádat o jeho přiznání bez obav můžete.   

  

Příjem z invalidního důchodu jakéhokoliv stupně se posuzuje jako příjem a jsou z něj prováděny srážky obdobně, jako byly dříve prováděny z Vaší mzdy nebo nyní z dávek nemocenské.   

  

Přiznání invalidního důchodu zároveň není důvodem pro zrušení oddlužení. Dobrý den,   

  

k finančním prostředkům které Vám zůstávají po provedení srážek z příjmu, máte s manželem plné dispoziční oprávnění, a tedy s nimi můžete volně nakládat.   

  

Uzavření smlouvy o stavebním spoření či penzijním připojištění uzavřít zcela jistě můžete.   

  

Sporné však je, zda Vám na toto „spoření“ mají vůbec zůstávat prostředky, když dlužníkovi v oddlužení má zbýt právě jen nezabavitelné minimum, které pokryje jeho životní náklady a nikoliv umožnovat dlužníkovi v oddlužení si ještě za dobu trvání insolvenčního řízení spořit; tím spíše, že předpoklad plnění vašim věřitelům v současné době nedosahuje ani zákonem požadovaných 30 %.   

  

Pouze upozorňuji, že stavební spořitelna i penzijní společnost v případě, kdybyste chtěli danou smlouvu ukončit a finance vybrat ještě v době trvání schváleného oddlužení plněním splátkového kalendáře, bude žádat Vašeho insolvenčního správce o sdělení, zda Vám může dané finanční prostředky vyplatit či nikoliv. Dobrý den,   

  

ano, srážky, které zaměstnavatel provedl z Vaší mzdy mezi zjištěním Vašeho úpadku a schválením oddlužení plněním splátkového kalendáře náleží Vám.   

Poté, co mu bude osudem usnesení o schválení oddlužení plněním splátkového kalendáře doručeno, Vám je vyplatí (příp. je odešle insolvenčnímu správci, který Vám je vyplatí).   

  

Věta „Dlužníkovým návrhem jiné výše měsíčních splátek není insolvenční soud vázán'' znamená, že pokud jste v návrhu na povolení oddlužení navrhl jakoukoli částku (nižší než zákonnou srážku), soud nemusí takové žádosti a částce vyhovět.