hvad er afkastningsgrad og hvordan beregnes den?
afkastningsgraden viser, hvor stort forholdet er mellem investeret kapital og overskud. har styr på hvordan du beregner nøgletallet?
hvor mange kalorier du forbrænder om dagen, afhænger af dit køn, din vægt og dit aktivitetsniveau. formlen ser sådan du:  
  
din vægt x (20 for kvinder og 25 for mænd) + din vægt x antal kilometer gået/løbet hej, optagelse i a-kasse som lønmodtager optagelse umiddelbar efter endt uddannelse: hvis du med din elevløn kan opfylde indkomstkravet, og derudover har været medlem af en a-kasse i mindst 1 år, så har du ret til at få dagpengesatsen beregnet på baggrund af din elevløn. for at kunne opfylde indkomstkravet på kun 1 år skal du tjene kr. 20.333 pr. mdr. tjener du mindre end det vil det tage længere tid at opfylde indkomstkravet på kr. 243.996 kr. (i 2021). for at det er en god ide at blive optaget som lønmodtager, skal 90% af din elevløn udgør et højere beløb end du kan få i dimittendsats. som ikke-forsørger kan du her i 2021 få kr. 13.815. det vil sige at din indkomst skal være højere end 15.350 pr. mdr. dagpengesatsen beregnes på baggrund af de "bedste 12 måneder ud af de sidste 24 måneder". jeg kan se på hk.dk, at elevlønnen for kontorelever inden for det private område er på kr. 15.434 pr. 1. marts 2021, så det er nok tvivlsomt om man reelt kan få mere end dimittendsatsen. optagelse, hvis du har afsluttet job efter endt uddannelse: har du haft lønarbejde efter uddannelsen er afsluttet, og er ansættelsesforholdet afsluttet, skal a-kassen ved opgørelsen af om du opfylder indkomstkravet, foruden din indtægt fra lønarbejde også medregne den del af uddannelsen, der ligger i optjeningsperioden (med kr. 20.333 pr. måned = indkomstloftet, der max. kan medregnes hver måned). optagelse i a-kasse som dimittend noget andet er at det ofte er en fordel at blive registreret med dimittend-rettigheder i a-kassen. som dimittend er der endvidere en særlig mulighed for at få genberegnet dagpengesatsen efter 6 mdr. fra dimittering. det kræver at du efter uddannelsen har fået indberettet løn for 3 måneder, svarende til minimum 320 timers arbejde for et fuldtidsforsikret medlem. hvis du får job efter uddannelsen og får en løn på mindst kr. 23.336 pr. mdr., så kan du efter 6 måneder få genberegnet dagpengesatsen og få den højeste sats, som er kr. 19.322 pr. mdr. skriv gerne her i forummet, hvis du har kommentarer. med venlig hilsen anders weber, a-kasser.dk hej, du spørger til hvordan din dagpengesats beregnes. man bruger ikke begrebet ferieberettiget løn inden for a-kasse området. dagpengenes størrelse beregnes på grundlag af medlemmets hidtidige indtægt efter fradrag af arbejdsmarkedsbidrag. det er den a-indkomst der er indberettet til indkomstregistret, som er afgørende. se evt. vores artikel om beregning af dagpengesats. så vidt jeg ved er fritvalgsordningen noget som virksomheden skal tilbageholde af den ferieberettigede løn. men igen så er det ikke relevant i forhold til beregning af dagpengesats. du kan evt. skrive en kommentar. med venlig hilsen anders weber, a-kasser.dk hej grummedet forreste tal viser hvor meget der lige nu er uploadet, og det sidste tal viser hvor meget der i alt skal uploades, eller med andre ord, hvor meget du har liggende på din homedisk.hvis du laver følgende regnestykke: 2,48/88,55*100 skulle du meget gerne ende op med det procent tal du har lige ovenover de 2 tal, hvilket i dette tilfælde gerne skulle være 2,8% mvh joachim som tommelfingerregel forbrænder du, din vægt i kalorier, pr. km - uanset om du går eller løber. dvs hvis du vejer 80 kg forbrænder du 80 kalorier pr. km. madaffald downstream... anbefalet minimum for snr er 33 db. 36+ er fint. 40+ er flot. 43+ er smukt. snr behøver ikke være smuk, for at det hele fungerer som det skal. signalstyrken, når snr >= 33 db, er defineret til at skulle ligge mellem -15 dbmv og +15 dbmv. jo længere ned man kommer, jo mere sårbart bliver signalet. -10 til +10 er okay. -5 til +7 er flot. -3 til +7 er smukt. styrken behøver ikke være smuk, for at det hele fungerer som det skal. du kan godt ligge på -12 uden at have problemer. upstream... typisk ligger sendestyrken i området slut 30 til slut 40. det afhænger af nettet udenfor og hvad du selv har af signalfordelere. den må gerne holdes under 50. dit modem, med seks upstreamkanaler, kan dog godt klare at gå nogle db over. docsis 3.1 er ikke aktiveret i dit modem (du har ingen ofdm-kanaler). det kan der skrives en masse andet om. hvor mange kalorier man skal have er et spørgsmål med flere mulige svar.dit basale stofskifte er hvad din krop forbrænder på en dag, hvilket er 20 kalorier pr. kilo kropsvægt for kvinder og 25 for mænd og er hvad din krop skal have for “at gå i nul”, altså så der kommer lige så mange kalorier ind som der bliver forbrændt. faldskærmsudspring kan udføres fra mange forskellige højder. typisk springer man tandemspring fra 3.000 meters højde i danmark, men man kan også eksempelvis springe 6.000 meters højde. ved sådanne højder skal man bære ilt i flyvemaskinen, som man tager af inden afhoppet fra flyvemaskinen. CO2 = kuldioxid.


Du har sikkert hørt om global opvarmning. CO2 ligger sig som et lag omkring jorden, hvilket gør, at den varme som solen giver til jorden, ikke kan slippe væk igen - det er det vi kalder for drivhuseffekten. For lige hurtigt, at forklare drivhuseffekten, så har du sikkert oplevet dét, at gå ind i et drivhus og mærke, at det er meget, meget varmere end udenfor. I virkeligheden er det, det der sker med jorden. CO2 skaber et usynligt lag rundt om jorden, ligesom drivhusets glas fungerer som et "usynligt" lag. Varmen kommer ind, men har svært ved, at slippe ud igen.


CO2 er godt nok på nogle områder. Træer, buske, blomster, planter og græsset optager f.eks CO2. De optager CO2 og vokser af det - træerne producerer så efterfølgende ilt som vi mennesker og dyr jo lever af. Måske har du hørt én af dine lærere fortælle dig, at hvis du havde en stor plante og boede i osteklokke uden ilt, så vil du kunne leve derinde, da det du udånder vil "omdannes" til ilt af planten. Om det passer ved jeg ikke - men det ér noget om det.


Problemet med CO2 er jo, at vi producerer for meget af det. Jordens planter, hav osv. kan ikke nå at optage det hele, hvilket resulterer i det usynlige lag af CO2. Det gør så, at der bliver varmere og varmere på jorden, hvilken kan resultere i, at isen på polerne smelter, hvilket får verdenshavene til at stige og oversvømme forskellige byer og lande. Det resultere i, at de koldere lande f.eks tiltrækker andre dyrearter som kan være invasive og ødelægge dyrelivet. I virkeligheden kan global opvarmning ødelægge den verden som vi kender.


Hvis man går op i, at hjælpe verden lidt på rette vej, så kan man jo selv tænke over hvad man laver i sin dagligdag. Eksempelvis så udleder biler, scootere og knallerter en del CO2. Fjernsynet, computeren, lampen og alle de ting der bruger strøm udleder også en del CO2 - også i selve produktionen af produktet, hvilket leder os til genbrug. Genbrug og genanvendelse er gode måder, at hjælpe miljøet på.


Men - der er altid et men.


Selvfølgelig kan du ene mand ikke redde planeten. Vi skal alle stå sammen. Du læser eksempelvis det her svar på en enhed der bruger strøm. Svaret er skrevet fra min computer som bruger strøm. Vi kan jo ikke alle bo i en skov uden en mobiltelefon eller andre strømafhængige produkter. Men måske skulle man bare huske, at slukke lyset efter sig, når man forlader et rum. 


Jeg må indrømme, at jeg ikke personlige tænker vildt meget over CO2, selvom jeg burde. Jeg sorterer mit affald og slukker altid lyset i de rum jeg ikke bruger. Jeg lader aldrig fjernsynet køre i baggrunden, men jeg har altid musik tændt.


Danmark er et lille land. Vi er ikke engang 6 millioner indbyggere i Danmark (5.7 millioner i 2019). Selv hvis hele Danmark skar 90% af deres CO2 udslip, så ville verden stadig være ringe stillet. Vi er 7.7 milliarder mennesker i hele verdenen og det er lande som Indien, Indonesien, , Kina, Japan, Rusland, USA og Canada der skal tage problemet mest seriøst. Selvfølgelig skal Danmark følge trop - ingen tvivl om det. Men det er klart, at vi er så lille et land, at hvis vi gjorde det alene, så ville det absolut ikke betyde noget som helst i det store billede.


Der er selvfølgelig også de som tror, at hele emnet global opvarmning og drivhuseffekten er det pure opspind. Nogle gange kan man jo godt tvivle. Eksperterne siger nogle gange, at temperaturen er steget verden over, men samtidig får vi nogle gange de koldeste dage/vintre målt de sidste 50 år. Jeg vælger nu at tro på, at der er noget om snakken. Der vil altid være eksperter der er uenige og dette virker til, at være et seriøst emne, som de mest anerkendte eksperter bakker op om.


Pas på jer selv. Pas på jorden.