Mateřská dovolená a poměr na dobu určitou
Dobrý den, chtěla bych se informovat jak je to v případě pracovního poměru na dobu určitou a plánování těhotenství.


V polovině června 2019 jsem nastoupila do nového zaměstnání s roční smlouvou přes kontraktorskou agenturu na dobu určitou. Před tím jsem 2 a půl roku pracovala u jiné společnosti a 14 dní mezi nástupy byla na Úřadu práce.


Nyní s partnerem uvažujeme o dítěti. Nejsem si proto jista, zda se do lhůty 270 dni započítává pouze doba strávená v novém zaměstnání, jestli bych měla nárok na mateřskou a z jakého základu by se mi vypočítávala rodičovská.


Předem děkuji za odpověď
U nároku na mateřskou dovolenou nebo peněžitou pomoc v mateřství až tak moc nezáleží na tom, jestli v zaměstnání máte uzavřenu smlouvu na dobu určitou nebo neurčitou.


To může hrát roli jen s tím ohledem, že když máte pracovní smlouvu na dobu neurčitou, tak vás zaměstnavatel jako těhotnou (nebo pak i v době kdy jste na mateřské nebo rodičovské dovolené), nemůže jen tak jednoduše propustit.


Pokud ale máte smlouvu na dobu určitou, tak ta zaniká k datu, k jakému je sjednáno ukončení. Tedy i v době kdy jste těhotná, v pracovní neschopnosti, na mateřské nebo rodičovské dovolené.


Co se týká nároku na peněžitou pomoc v mateřství, tak zde jsou dvě hlavní podmínky. Jednak to, abyste v době zahájením PPM (tedy v době 6 – 8 týdnů před porodem), byla zaměstnána (účastník nemocenského pojištění). Nebo abyste dané době, byla alespoň v ochranné lhůtě. Ta může být až 180 dní od skončení posledního zaměstnání (poslední pojištěné činnosti).


Druhou podmínkou je pak i vámi zmiňovaných 270 dní účasti na nemocenském pojištění v posledních dvou letech. Ty se počítají ze všech zaměstnání, které jste případně měla za poslední dva roky.


Tedy pokud nesplníte podmínku 270 dní v posledním zaměstnání, může se vám započítat i doba nemocenského pojištění v předchozím zaměstnání (zaměstnáních). Viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 32:



> *(2) **Podmínkou nároku na peněžitou pomoc v mateřství je účast pojištěnce na pojištění alespoň po dobu 270 kalendářních dní v posledních dvou letech přede dnem nástupu na peněžitou pomoc v mateřství** (§ 34 odst. 1). Je-li uplatňován nárok na peněžitou pomoc v mateřství z více pojištění, musí být tato podmínka účasti na pojištění splněna v každém z těchto pojištění.*
> 
> 
> *(5) **Je-li uplatňován nárok na peněžitou pomoc v mateřství z pojištění, v němž není splněna podmínka účasti na pojištění podle odstavce 2, započtou se pro splnění této podmínky doby účasti na pojištění z předchozích pojištění v období dvou let před nástupem na peněžitou pomoc v mateřství; překrývající se doby účasti na pojištění lze započítat jen jednou.** Je-li zároveň uplatněn nárok na peněžitou pomoc v mateřství z jednoho nebo více pojištění, ve kterých je splněna podmínka účasti na pojištění podle odstavce 2, a z pojištění, v němž není splněna tato podmínka, započtou se pro splnění této podmínky v pojištění, v němž tato podmínka splněna nebyla, jen ty dny v období dvou let před nástupem na peněžitou pomoc v mateřství, v nichž trvala účast na pojištění v 270 dnech souběžně v takovém počtu pojištění, z nichž je nárok na peněžitou pomoc v mateřství uplatňován. Není-li podmínka účasti na pojištění podle odstavce 2 splněna ve více pojištěních, započtou se pro splnění této podmínky doby účasti na pojištění v období dvou let před nástupem na peněžitou pomoc v mateřství jen u toho pojištění, v němž je nejvyšší denní vyměřovací základ; přitom platí postup podle věty první a druhé.*
> 
> 


Takže to, že jste nyní nastoupila do nového zaměstnání, ničemu nevadí. Pro nárok na PPM by se vám zohlednilo i předchozí zaměstnání.


V dotazu se ptáte z jakého základu by se vypočítávala „rodičovská“ – předpokládám, že máte na mysli spíše mateřskou? Ta se zpravidla vypočítává na základě příjmů (hrubé mzdy) v posledním zaměstnání, za posledních 12 měsíců. Měsíc, ve kterém je mateřská zahájena, se už nezohlední.


Rodičovský příspěvek je aktuálně 300 000 Kč na jedno dítě. Pokud nemáte nárok na mateřskou, pak si můžete zvolit RP maximálně do 10 000 Kč měsíčně. Pokud máte nárok na mateřskou (nebo pokud doloží příjem otec dítěte), pak si můžete zvolit i vyšší měsíční částku. Odpovídá výši PPM (70% z 30ti násobku redukovaného vyměřovacího základu pro PPM).
Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Mě tedy ještě není přes 55, ale k tvým otázkám se, myslím, můžu vyjádřit.

 Jak dlouho se hledá práce - to záleží na oboru praxe a taky hodně na regionu. Je dobré sledovat stále internet i firemní stránky firem z okolí. Někdo hledá měsíc, někdo dva, někdo třeba druhým rokem. Podle psychyckého stavu se pak snižují nároky jak na pozici, tak na plat.

 Agentury - ano, víceméně nahrazují kádrová oddělení. Dělají první síto, aby personalisti ve firmách nemuseli přebírat tolik životopisů. Bohužel při hledání práce se jim nevyhneš, protože právě kvůli té probírce si hodně firem zadává poptávku u agentury. Takže vyhýbat se personálním agenturám by znamenalo snížit šanci na najití práce asi o 80-90%, což jak sám uznáš je blbost. Ale zase je pravda, že když už projdeš skrz agenturu, máš dost velkou šanci, že projdeš i přes personalistu firmy.

 Co dělat? Na to kalá rada není. Prostě hledat, hledat a rozesílat životopisy, telefonovat, když tě vyhoděj dveřma, vlízt tam oknem... je opravdu těžká doba. Pamatuju, kdy stačilo týden sledovat internet a mohl jsem jít za šéfem, že buď přidá nebo končím. Dnes to je opravdu slabota.

 Právo na práci? To zaniklo zároveň s pádem socialistického zřízení. Ber to jako daň za to, že máme svobodu. A pracák? Ani mi nemluv. Manželce tam řekli, že si musí práci najít sama, protože maj tolik lidí, že toho prostě oni nejsou schopni. No, myslím, že toho nejsou schopni, ani kdyby bylo lidí málo, jsou to ouřadové.

 Takže nezbývá než držet palce. Snad se zadaří.

doplněno 02.04.13 16:53: Marti, já vím, že je těžká doba, ale pamatuju se, když byla lepší, tak na švagrovou koukali pomalu mezi prstama, a to se snažila jak mohla. Prostě nebyla přičmoudlá, tak se k ní chovali jak k votrapoj, co přišel žebrat. A známý má úplně stejnou zkušenost z dob, kdy práce ještě byla.

doplněno 02.04.13 17:14: Marti, problém byl vždy v chování těch úřednic. Nevím, jak je to možné, když pracák za starého režimu nebyl, ale úřednice jako by se zasekly v 70-80. letech. Stále se chovaly, jako by tam lidi byli pro ně a nikoli naopak. Ale to už je jedno. Jen se obávám, aby se nezačalo naplňovat heslo: nikdy nemůže být tak zle, aby nemohlo být ještě hůř. Zatím to tak totiž vypadá.![:(]( ":(") Zdravím Vás, Vaše dotazy vezmu od konce, exekuce Vaší maminky a jejího manžela Vás zasáhnout nemohou, neboť exekuce postihuje výlučně majetek povinného a jeho manžela (tedy Vaší maminky a jejího manžela). S prvním dotazem se spíše obraťte na sociální pracovnici, ta Vám odpoví lépe než já. Ono také jde o to, jak dlouhodobý a jak vysoký by Váš příjem byl a také o to, zda máte trvalý pobyt u maminky či nikoli. Pokud by se jednalo o letní brigádu, dle mého názoru by to problémy činit nemělo, Pro jistotu se však ještě obraťte i na sociální pracovnici, vím, že zde jedna pracuje. dobrý den, je to přesně jak píší kolegové. ad 1 ve smlouvě musí být možnost odstoupení od smlouvy a ad 2, od roku 2014 máte právo odstoupit od smlouvy do 14 dnů, jelikož jste podepisovala mimo kancelář. dobrý den, pečlivě si ohldídejte termíny ve smlouvě,aby tam nebyla automatická prolongace na stejnou dobu apod. to by pak mohlo znameneat opět na rok nebo jiný časový úsek navíc. pod je na rok a není nutné podat výpověď před prolongací,tak končí datem ve smlouvě a nic jiného není třeba. ale pokud budete chtít mít klid, klidně ještě zašlte písemnou výpověď do rk,tím nic nezkazíte.makléřce to oznamte klidně již nyní,aby věděla,co nastane.přeji úspěšný prodej,andrea kohoutová Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Dobrý den,   

uzavřel-li jste se zaměstnavatelem kvalifikační dohodu, pak máte podle ust. § 234 odst. 1 zákona č. 262/2006 Sb. , zákoník práce, povinnost setrvat u zaměstnavatele v zaměstnání po sjednanou dobu, nejdéle však po dobu 5 let. V případě, že danou povinnost nesplníte, vznikne Vám povinnost uhradit náklady spojené se zvýšením kvalifikace, které zaměstnavatel na zvýšení kvalifikace zaměstnance vynaložil.   

  

Jak uvádíte, povinnost k úhradě nákladů z kvalifikační dohody Vám nevzniká, pokud zaměstnavatel nevyužíval v posledních 12 měsících po dobu nejméně 6 měsíců kvalifikaci zaměstnance, které zaměstnanec na základě kvalifikační dohody dosáhl.   

  

Dále je důležité, zda při práci, kterou pro zaměstnavatele vykonáváte, potřebujete danou kvalifikaci nebo ne, tzn. je pro Vaši pracovní pozici vyžadováno určité vzdělání, odbornost atd. Zda došlo po dosažení kvalifikace ke změně pracovní smlouvy nebo navýšení mzdy. V případě, že pro Vaši pracovní náplň nepotřebujete Vámi získanou kvalifikaci, tak můžete uplatnit podmínku danou v ust. § 235 odst. 3 písm. d) ZP a nebudete mít povinnost k náhradě nákladů vynaložených na zvýšení kvalifikace.   

Pozor však, aby podmínka alespoň 6 měsíců byla splněna, pokud dáte zaměstnavateli výpověď, tak výpovědní lhůta je dvou měsíční a běží od prvního dne následujícího měsíce po doručení výpovědi zaměstnavateli a končí uplynutím posledního dne příslušného kalendářního měsíce. Tedy dáte-li výpověď nyní do konce září, tak pracovní poměr skončí koncem listopadu a daná podmínka nebude splněna.   

  

Také nezapomeňte, že podobu běhu výpovědní lhůty, může zaměstnavatel Vám přidělit práci odpovídající Vaší kvalifikaci a danou podmínku tím nesplníte.   

  

Z toho důvodu doporučuji přistoupit k výpovědi zaměstnavateli až po uplynutí lhůty alespoň 6 měsíců, kdy zaměstnavatel nevyužil Vaši kvalifikaci.   

  

Dojde-li poté k ukončení pracovního poměru a zaměstnavatel by po Vás danou částku požadoval, doporučuji mu písemně sdělit, z jakého důvodu Vám povinnost k úhradě nevznikla. Zdravím Vás, v těchto případech by se prováděli srážky z mateřské či rodičovského příspěvku. Popřípadě by bylo nutné příjmy dlužníka navýšit formou darovací smlouvy nebo smlouvy o důchodu s úředně ověřenými podpisy obou smluvních stran, ale je nutné, aby dárce nebyl ani v exekuci ani v insolvenci a aby měl dostatečné příjmy na to, aby dárce mohl dar řádně plnit, Dobrý den,   

  

v případě, že se narodí dítě, nezabavitelná částka se zvýší s ohledem na vyživovací povinnost k dítěti. V takovém případě by nepostižitelná částka nečinila 9.232,- Kč, ale 10.771,- Kč.   

  

Zároveň narození dítěte lze považovat za podstatnou změnu okolností na straně dlužníka a e tak v souladu s ust. § 407 odst. 3 insolvenčního zákona žádat o stanovení jiných než zákonných srážek ze mzdy.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších než zákonných srážek ze mzdy tak, že uhradíte 100 % pohledávek, máte jistotu, že věřitelé nemohou proti takovému rozhodnutí podat odvolání. To by bylo přípustné jen v případě, obdrželi by po změně splátkového kalendáře méně než dříve, což u plnění na 100 % pouze po delší období není změnou.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších splátek a i tak se věřitelům dostane více než 50 %, může (ovšem nemusí) soud Vašemu návrhu vyhovět. Zároveň ve věci bude soud žádat o stanovisko insolvenčního správce.   

  

Ohledně 13. platu Vám takový příjem bude postižen, jelikož je součástí mzdy za jiný měsíc (tzn. čistá mzda za daný měsíc bude dvojnásobná), přičemž insolvenční správce není oprávněn se s Vámi jakkoliv „dohodnout“, když srážky ze mzdy musí být provedeny v souladu se zákonem. je povinností [realitní kanceláře](https://www.srovnani-makleru.cz/realitky/) upozornit přímo v textu [zprostředkovatelské smlouvy](https://www.srovnani-makleru.cz/realitni-poradna/zprostredkovatelska-smlouva/) - pokud byla uzavřena mimo podnikatelské prostory, tedy např. u klienta doma nebo v restauraci - o právu na odstoupení ve lhůtě do 14 dnů od podpisu.



 z dotazu vyplývá, že pravděpodobně takové poučení ve smlouvě o zprostředkování chybělo. pokud nebyl spotřebitel informován písemnou formou o svém právu odstoupit od smlouvy, lhůta k odstoupení se prodlužuje o rok, tedy na 1 rok a 14 dnů. pokud by realitní kancelář splnila dodatečně svou informační povinnost, tak 14 denní lhůta pro odstoupení počítá ode dne, kdy spotřebitel (prodávající) obdrží toto poučení. z vámi uvedených informací je zřetelné, že nyní můžete smlouvu vypovědět, a to písemnou formou.