Ryzen 5 3600 vs Ryzen 7 2700X



Chtěl bych se zeptat, který procesor (R5 3600 nebo R7 2700X) je pro mě lepší v případě, kdy počítač používám na běžnou práci, žádné hraní her, ale často pracuji s virtuálkami. Zda je lepší mít více jader na starší technologii nebo méně na nové. Děkuji.
když často pracuješ s virtuáklama jak píšeš tak musíš vědět sám jestli ti bude víc vyhovovat vákonnější CPU s 6 jádrama a nebo cca o 10% míň výkonný CPU s 8 jádrama...Kolik virtuálů pouštíš... Co a jak náročnýho na tom děláš ? Jak tohle má za tebe někdo rozhodnout ???
<p>pro postgresql může být výkon procesoru velmi důležitý, zejména pokud do paměti ram zapadá poměrně vysoké procento aktivní pracovní sady vašich dat. většina databází, se kterými jsem pracoval, měla většinu času cpu jako hlavní překážku. (právě jsem zkontroloval vmstat na serveru hostujícím webové stránky s miliony přístupů denně, které hostovaly více než 5 tb databázového prostoru, a nikdy jsem neviděl více než 2% času čekání na disk, ale viděl jsem vrchol 12% času cpu uživatele.)</p><p>protože postgresql je založeno na procesech, každý jednotlivý proces může běžet jen tak rychle jako jedno jádro, ale ve směsi, jako máme na výše uvedeném serveru, s velkým objemem malých požadavků, je nejdůležitější celkový procesor ve všech jádrech. při stejném celkovém výkonu procesoru bude postgresql obecně pracovat lépe s menším počtem rychlejších jader než s mnoha pomalejšími jádry.</p><p>až do mezipaměti vysokého procenta aktivní sady dat je přidání ram obvykle pro buck zobrazí větší třesk než přidání jader. po dostatečném ukládání do mezipaměti je výhodou další ram klesá a máte lepší podporu při zvyšování výkonu procesoru).</p><p>pro více informací o tomto tématu, které se týká postgresql, si nemyslím, že existuje lepší zdroj než <a href="http://www.postgresql.org/docs/books/"><em> postgresql 9.0 vysoký výkon</em></a> od <strong> greg smith </strong>. (úplné zveřejnění, byl jsem technickým recenzentem knihy, ale nezískávám na základě prodeje žádné finanční výhody.)</p> Tak Koupí novýho přijímače asi nic nezkazíš. Dobrý jsou všechny HD postavený na Linuxu. Mezi nimi bude jeden z lepších asi tenhle [parabola.cz/...](http://www.parabola.cz/clanky/4496/dreambox-dm7020-hd-luxusni-hd-pvr-satelitni-prijimac/) ale je otázka, zdali se vložený prostředky vrátí. Pro někoho jo, pro někoho ne. Já mám HD-Box, jsem spokojenej a byl za půlku. ceny Dreamboxu.

Výběr satelitů je převelikej a vybírat si můžeš dlouho. Tak si vyber ten kterej se ti líbí a se kterým se ti dobře pracuje. Podle vzhledu,podle toho jaké technické řešení potřebuji a hlavně podle výkonu. co se týče těch ochran, přijdou mi více méně podobné. power seal vychází odolněji a vydrží déle, ale o moc to není. na power sealu je super, že ho můžete přikrýt třeba radiance. běžná závada grafiky (integrované) nebo základové desky - oprava dražší než koupě nového ... máte-li v záruce, reklamujte. Nemáte-li, vyjměte si HDD a prodejte na ND. Príčin může být spousta a zrejme to nebude mit souvislost z Duolingem. Zkuste se poptat nekde na forech, kde se resi hardwarove zalezitosti. <p>to se bude lišit, ale takto to vidím na dostatečně velkém místě, aby bylo možné rozlišovat mezi typy programátorů.</p><p>řekl bych, že vstupní úroveň a junior jsou totéž. jsou jen mimo školu a mají méně než dva roky praxe. jsou jim přiděleny nejméně složité úkoly a měly by být pod přísným dohledem. obecně vědí asi 10% toho, co si myslí, že vědí. obvykle neprošly celým vývojovým cyklem, a tak často udělají velmi naivní rozhodnutí, pokud dostanou příležitost si vybrat. bohužel mnoho z nich se ve skutečnosti nestará o to, jaký je požadavek, chtějí si věci budovat podle svých představ. často mají špatné ladicí schopnosti.</p><p>střední úroveň je místo, kde padne mnoho programátorů. mají více než dva roky zkušeností a obvykle méně než deset, i když někteří mohou zůstat na této úrovni celou svou kariéru. mohou vytvářet pracovní kód s menším dohledem, pokud jsou přiděleny relativně rutinním úkolům. nejsou obvykle pověřeny designem na vysoké úrovni nebo složitými úkoly, které vyžadují důkladnou úroveň znalostí. mohou však mít za úkol navrhnout část aplikace, a to zejména proto, že jsou v zóně, aby se stali vedoucími vývojáři. jsou dobří v údržbářských úkolech nebo úkolech, kde se mohou soustředit pouze na svůj kousek skládačky, ale obvykle se nepředpokládá, že budou posuzovat aplikaci jako celek, pokud nebudou pracovat se staršími vývojáři nebo nebudou připraveni na povýšení na vyššího. obvykle mohou dělat slušnou práci při řešení problémů a ladění, ale musí se opravdu slogovat, aby dostali ty tvrdé. zatím nemají dostatek zkušeností, aby viděli vzorce problémů, které je ukazují na pravděpodobné místo, kde se vyskytují. tyto dovednosti však získávají a jen zřídka potřebují pomoc s laděním. pravděpodobně prošli celým vývojovým cyklem alespoň jednou a viděli výsledky návrhových problémů a učí se jim, jak jim v budoucnu zabránit. obvykle mají tendenci brát požadavek na nominální hodnotu a ne tlačit jej zpět, když má zjevné problémy nebo mezery. naučili se dost, aby věděli, co nevědí, a začínají je získávat. jsou to pracovní koně programovacího světa, dodávají pravděpodobně 80-90% rutinního kódu a možná 10% velmi obtížných věcí.</p><p>tuto otázku si ani nemusí položit nikdo, kdo je na vyšší úrovni. jsou to experti ve svých zvolených technologických řadách. jsou jim dány těžké úkoly (ty, které nikdo neví, jak řešit) a často dostávají odpovědnost za design. často pracují samostatně, protože mají prokazatelné zkušenosti s dodáním zboží. očekává se, že budou mentorovat juniorské a středně pokročilé vývojáře. často jsou to úžasné nástroje pro odstraňování problémů. už se s těmi stejnými problémy setkali dříve a mají velmi dobrou představu o tom, kde hledat první. senioři často mentorují i ​​mimo pracoviště. obecně mají alespoň desetileté zkušenosti a téměř vždy byli na alespoň jednom pochodu smrti a přesně vědí, proč je třeba některým věcem zabránit. umí dodat funkční produkt a dodržet termín. vědí, jaké rohy lze řezat a jaké rohy by se nikdy neměly řezat. znají alespoň jeden a často několik jazyků na odborné úrovni. viděli, jak na pracovišti zasáhlo mnoho „horkých nových technologií“ a zmizely, takže mají sklon být o něco konzervativnější, pokud jde o skákání na rozjetém ​​vlaku pro další vzrušující nový vývojový nástroj (ale ne zcela odolný vůči změnám - ty by byly starší středně pokročilí vývojáři, kteří nikdy neučiní krok k seniorovi). chápou, že jejich úkolem je dodávat pracovní software, který dělá to, co uživatelé chtějí, a ne hrát se zábavnými nástroji. často si vybírají, kde budou pracovat, protože mohou být a protože z první ruky viděli, jak špatná mohou být některá místa. hledají místa, která mají nejzajímavější úkoly. často vědí více o produktech své společnosti než kdokoli jiný, i když tam byli jen pár měsíců. vědí, že potřebují více než znalosti programování a dokážou získat znalosti o obchodní doméně, kterou také podporují. často si jsou vědomi problémů, které junioři nikdy neuvažují, a meziprodukty si často nemyslí o regulačních a právních otázkách v obchodní oblasti, kterou podporují. mohou a budou tlačit požadavek zpět, protože vědí, jaké budou s tím problémy a mohou to laikům vysvětlit.</p> Upřímně řečeno, já bych jít s sestavení .NET, jak se zdá být jednodušší řešení a těsněji obsahoval řešení, než zahájit nový proces. Některé z důvodů, proč jsem pocit, že způsob, jakým jsou tyto:


1. S nástrojem příkazového řádku, že jste na trh nový proces. Takže je to zcela samostatný proces ID běh a bude probíhat mimo rozsah a aplikační domény vaší stávající aplikace. Veškerá komunikace mezi aplikací a procesu bude přes hranice procesu a bude muset být provedeno buď s telefonem, jakési sdílené paměti, nebo nějaký jiný přístup, který by mohl být těžkopádný (zejména při řešení otázek).
2. Se zahájením nového procesu, jste v podstatě ztratí kontrolu nad tímto procesem z vaší aplikace. Pokud vaše aplikace zemře nebo se vypne, budete muset tento proces výslovně zabít - jinak budete muset úchyty zůstat otevřené soubory uzamčeny, atd.
3. Včetně sestavení .NET v aplikaci umožňuje vše spustit ve stejném kontextu (obecně), který umožňuje lepší komunikaci mezi složkami, snadnější ladění a odstraňování poruch (obecně), a jediný způsob je řízena.
4. Máte trochu větší kontrolu nad kódu. Zahájení procesu je v podstatě black-box - nemáte ponětí, co se děje uvnitř ní. Je pravda, že se sestavení .NET máte podobný black-box scénář, ale vzhledem k tomu, že je ve stejném procesu, může mít nějaké další vhled do toho, jak jsou hovory byly provedeny, kde jsou výjimky být hozen, atd. V podstatě mít trochu větší vhled do složky s sestavení .NET spíše než zahájit nový proces.


To jsou jen některé myšlenky z vrcholu mé hlavy. Doufám, že to pomůže. Máte-li dotazy, dejte mi vědět a já vám zpracovat mé odpovědi. Hodně štěstí!! <p><strong> ani jeden není lepší, protože se vzájemně doplňují </strong></p><p> <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/system\_analyst">wikipedia definice analytika systémů</a> je</p><blockquote> <p>systémový analytik zkoumá problémy, plánuje řešení, doporučuje software a systémy a koordinuje vývoj tak, aby vyhovoval obchodním nebo jiným požadavkům.</p> </blockquote><p>programátor analytiků (ačkoli žádná definice není okamžitě k dispozici) je více vyladěn směrem k lovu po obchodních požadavcích a poté je implementován v kódu. pokud je podnik zaměřen na nesmírně složitý vědecký výpočet na standardní hardwarové platformě, pak je znalost algoritmů (tj. analytického programátora) relevantnější, a proto lepší. pokud podnik tyto platformy vytváří, pak je to pravda. chcete-li upgradovat sami sebe, vytvořte oblasti, ve kterých jste slabí a máte zájem o zlepšení. pak se aplikujte na jejich učení.</p> <blockquote> <p>„musí existovat dobrá metrika, aby bylo možné určit, kdy je vhodné použít rámec.“</p> </blockquote><p>spíš ne. kdyby existovaly dobré metriky pro určení vhodného použití jakékoli technologie, neviděli byste svaté války v jazyce, editoru a metodice.</p><p>skupiny, se kterými jsem spolupracoval, dělají totéž - odhadněte si náklady a přínosy, zvolte nejproduktivnější cestu a doufejte, že mají pravdu. není to strašně vědecké - jedna část intuice, tři části zkušenosti, jedna část náchylnost k marketingu, jedna část mazaný a pět částí hodnotí názor.</p>