Je lepší D nebo C ?



Zdravím mám dotaz potřeboval bych vědět Jaký pevný disk má vliv na rychlost počítače Jestli Místní Disk (C:) a nebo Disk Lenovo (D:) Abych vědel kam to všechno cpát a instalovat jestli když nebudu vše instalovat do C tak i šnek bude superman oproti mému počítači.Takže Díky za všechny rady a Ahoj ![](/Client.Images/smileys/1.gif)
NEKRMIT !
běžná závada grafiky (integrované) nebo základové desky - oprava dražší než koupě nového ... máte-li v záruce, reklamujte. Nemáte-li, vyjměte si HDD a prodejte na ND. <p>jak již oscar cabrero odpověděl, pravděpodobně budete chtít cdn a ne skutečný multisite hosting.</p><p><em> statické </em> webové stránky mohou být relativně snadno hostovány na několika kontinentech. <em> dynamické </em> weby nemohou - replikace (velkého) dynamického datového souboru (tj. co je v databázi) přes pomalé a nespolehlivé odkazy wan je velmi obtížný problém řešit dobře.</p><p>chcete tedy zachovat veškerý svůj dynamický obsah (tj. generování html) v jedné lan a přesunout statický obsah (obrázky log, css, js) do sítě pro doručování obsahu.</p><p> <a href="http://cloudharmony.com/speedtest">cloudharmony</a> obsahuje testovací nástroj a několik dobrých blogových příspěvků o cdn. <a href="http://www.paessler.com/blog/2010/05/17/networking-basics/real-world-performance-comparison-of-cdn-content-delivery-network-providers">paessler</a> má přehled výkonu a kvalifikovaná doporučení cdn.</p><p><strong> za předpokladu, že chcete vytvořit multisite dynamický web, přesto: </strong></p><blockquote> <p>existují nějaké úskalí, na které je třeba dát pozor?</p> </blockquote><p>ach ano, mnoho. většinou v tiché korupci replikovaných dat nebo přerušené/zastaralé/zpožděné replikace.</p><blockquote> <p>měl bych mít samostatné domény pro každou oblast, např. .com .co.uk atd</p> </blockquote><p>zcela na vás. pokud jsou vaše stránky velmi regionální/místní povahy, pak může nejlépe fungovat místní tld (tj. .co.uk, .de atd.).</p><blockquote> <p>mám databázi na hostitele?</p> </blockquote><p>alespoň jeden databázový server na každém serveru, ze kterého hostujete, ano.</p><blockquote> <p>jak mohu udržovat databáze aktuální?</p> </blockquote><p>mechanismus replikace vašeho databázového stroje. většina databází to má. existuje více komplexních řešení pro high-end potřeby, ale to je místo, kde byste měli začít.</p> <h2>definice</h2><p> <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/content\_delivery\_network#cdn\_benefits">wikipedia to říká</a> dobře:</p><blockquote> <p>síť pro doručování obsahu nebo síť pro distribuci obsahu (cdn) je systém počítačů, které obsahují kopie dat, umístěné na různých místech v síti tak, aby maximalizovaly šířku pásma pro přístup k datům od klientů v celé síti. klient přistupuje k kopii dat v blízkosti klienta, na rozdíl od všech klientů, kteří přistupují ke stejnému centrálnímu serveru, aby se zabránilo úzkým místům v blízkosti tohoto serveru.</p> <p>typy obsahu zahrnují webové objekty, objekty ke stažení (mediální soubory, software, dokumenty), aplikace, mediální proudy v reálném čase a další součásti internetového doručení (dns, trasy a dotazy na databáze)</p> </blockquote><h2>výhody</h2><ul> <li>uptime</li> <li>rychlost stahování</li> <li>zrcadlení souborů</li> <li> <a href="http://developer.yahoo.com/performance/rules.html#cdn">rychlejší vnímání stahování stránky</a> </li> </ul><h2>běžné cdn</h2><ul> <li> <a href="http://aws.amazon.com/cloudfront/">amazon cloudfront</a> (ve spojení s <a href="http://aws.amazon.com/s3/">amazon s</a> ) je cdn, které používám a miluji.</li> <li> <a href="http://www.rackspacecloud.com/cloud\_hosting\_products/files">cloud files</a> od rackspace</li> <li> <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/content\_delivery\_network#content\_delivery\_service\_providers">delší seznam bezplatných a placených cdn na wikipedii</a> </li> </ul> [**Jaké výhody vám přinese televizní panel?**](/rada/12994029-jake-vyhody-vam-prinese-televizni-panel.html)


Řešíte, kam v obýváku umístit televizi a klasické obývací stěny či televizní stolky se vám nelíbí? Pokud… A kde je na PC? <p>v <code>/dev/disk/by-uuid</code> existují symlinks mapující uuid každé jednotky na její položku v <code>/dev</code> (např. <code>/dev/sda1</code>)</p> <p>jako u všeho: uživatelský test! naštěstí hrdina použitelnosti jakob nielsen skočí na záchranu zde ve svém <a href="http://www.useit.com/alertbox/ok-cancel.html">alertbox článek o tlačítcích ok/cancel</a> :</p><blockquote> <p>mělo by se tlačítko ok dostat před nebo za tlačítkem storno? následující konvence platforem je důležitější než suboptimalizace jednotlivého dialogového okna.</p> </blockquote><p>kostya měl pravdu, když doporučoval dodržování pokynů pro platformu. ale co webové platformy?</p><blockquote> <p>pokud navrhujete webovou aplikaci, je rozhodnutí těžší, ale pravděpodobně byste měli jít s platformou preferovanou většinou vašich uživatelů. protokoly serverů vám ukáží procenta uživatelů systému windows vs. mac pro váš konkrétní web nebo intranet. samozřejmě, windows má obecně mnohem více uživatelů, takže pokud se nemůžete obtěžovat kontrolovat protokoly, pak je vodítkem, které se bude vztahovat na většinu situací, nejprve ok, cancel last.</p> </blockquote><p>uvádí také dvě další důležité pokyny, které byste mohli zvážit při vytváření tlačítek ok/storno:</p><blockquote> <ul> <li>často je lepší pojmenovat tlačítko, které vysvětlí, co dělá, než použít obecný štítek (například „ok“). výslovný štítek slouží jako „pomoc včas“, což uživatelům poskytuje větší důvěru při výběru správné akce.</li> <li>proveďte výchozí nastavení nejčastěji vybraného tlačítka a zvýrazněte jej (s výjimkou případů, kdy je jeho akce obzvláště nebezpečná; v takových případech chcete, aby uživatelé výslovně vybrali tlačítko, a ne náhodou jej aktivovali stisknutím klávesy enter).</li> </ul> </blockquote> <p>máte dobrý popis toho, jak smart pracuje na <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/s.m.a.r.t.">wikipedia</a> . ale rychlé úvod:</p><ul> <li> <p>hodnota: jedná se o hrubou hodnotu, kterou hlásí řadič. obvykle je to snadno srozumitelná hodnota (jako je napájení v hodinách nebo teplota), ale někdy tomu tak není (jako četnost chyb při čtení). různí výrobci mohou pro tato data použít různé struktury a významy.</p> </li> <li> <p>normalized: toto je výše uvedená normalizovaná hodnota, takže vyšší hodnota je vždy lepší. míra čtení/chyb 114 je tedy lepší než 113. opět platí, že váš pevný disk převádí nezpracovaná data na normalizovanou hodnotu.</p> </li> <li> <p>nejhorší: nejhorší <em> normalizovaná </em> hodnota, kterou měl váš disk v minulosti (kde 99 je pravděpodobně tovární nastavení).</p> </li> <li> <p>prahová hodnota: když je <em> normalizovaná </em> hodnota <em> nižší </em> než tato hodnota, jednotka je pravděpodobně selže.</p> </li> </ul><p>zdá se tedy, že váš pevný disk je v pořádku. hodnota četnosti chyb při čtení není časem selhání jednotky, ale některé strukturou dat, která závisí na výrobci disku.</p> <p>registry <code>"*</code> a <code>"+</code> jsou pro schránku systému (<code>:help registers</code>). v závislosti na vašem systému mohou dělat různé věci. například v systémech, které nepoužívají x11 jako osx nebo windows, se registr <code>"*</code> používá pro čtení a zápis do systémové schránky. na systémech x11 lze použít oba registry. pro více informací viz <code>:help x11-selection</code>, ale v podstatě <code>"*</code> je analogický s x11 <em>primárním</em> výběrem (který obvykle kopíruje věci, které vyberete myší a pastami pomocí prostřední tlačítko myši) a <code>"+</code> je obdobné jako u x11 <em>clipboard</em> výběr (což je vlastní schránka).</p><p>pokud vše, co šlo přes hlavu, zkuste pomocí <code>"*yy</code> nebo <code>"+yy</code> zkopírovat řádek do schránky systému. za předpokladu, že máte vhodné možnosti kompilace, by měl fungovat jeden nebo druhý. možná budete chtít přeměnit to na něco výhodnější pro vás. například můžete v souboru ~/.vimrc zadat <code>vnoremap &lt;c-c&gt; "*y</code>, abyste mohli vizuálně vybrat a stisknout <kbd>ctrl</kbd>+<kbd>c</kbd> vyskočit do schránky systému.</p><p>mějte na paměti, že kopírování/vkládání ze systémové schránky <strong>nebude fungovat</strong> pokud <code>:echo has('clipboard')</code> vrací 0. v tomto případě není vim zkompilován s funkcí <code>+clipboard</code> a budete muset nainstalovat jinou verzi nebo znovu zkompilovat . některé linuxové distribuce standardně dodávají minimální instalaci vimu, ale obecně, pokud <strong>nainstalujte balíček <code>vim-gtk</code> nebo <code>vim-gtk3</code></strong> můžete získat další funkce.</p><p>můžete se také podívat na volbu <code>'clipboard'</code> popsanou v <code>:help cb</code>. v tomto případě můžete <code>:set clipboard=unnamed</code> nebo <code>:set clipboard=unnamedplus</code> provést všechny operace vyhození/smazání automaticky zkopírovat do systémové schránky. to by mohlo být nepříjemností v některých případech, kdy ukládáte něco jiného do schránky, protože to přepíše.</p><p>chcete-li vložit, můžete použít <code>"+p</code> nebo <code>"*p</code> (opět v závislosti na vašem systému a/nebo požadovaném výběru) nebo je můžete namapovat na něco jiného. typicky je zadávám, ale často se nacházím v režimu vkládání. pokud jste v režimu vkládání, můžete je stále vkládat pomocí správného odsazení pomocí <code>&lt;c-r&gt;&lt;c-p&gt;*</code> nebo <code>&lt;c-r&gt;&lt;c-p&gt;+</code>. viz <code>:help i\_ctrl-r\_ctrl-p</code>.</p><p>za zmínku stojí také možnost <code>paste</code> vim (<code>:help paste</code>). toto vloží vim do speciálního "režimu vkládání", který zakáže několik dalších možností, což vám umožní snadno vložit do vimu pomocí svého terminálového emulátoru nebo známé zkratky pro vložení multiplexeru. jednoduše zadejte <code>:set paste</code>, abyste jej aktivovali, vložte obsah a potom zadejte <code>:set nopaste</code>, abyste jej zakázali. alternativně můžete pomocí volby <code>pastetoggle</code> nastavit kód klíče, který přepíná režim (<code>:help pastetoggle</code>). doporučuji používat registry namísto těchto možností, ale pokud jsou stále příliš děsivé, může to být vhodné řešení, když si vylepšujete své vim chops.</p><p>podrobnější informace naleznete v tématu <code>:help clipboard</code>.</p> <p>provozoval jsem systém s nejlepší částí z tisíce databází rozložených na více serverech. všechny byly identické struktury a byly synchronizovány s databází šablon, která byla na každém počítači.</p><p>to mi umožnilo migrovat databáze z jednoho db na druhý, pokud by se jeden příliš přetěžoval, a když se změnil klientský mix, mohl jsem na různých serverech vytvářet nové databáze, abych mohl načíst rovnováhu mezi servery. to byla největší výhoda, kterou jsem získal od systému, v tom, že jsem měl na několika samostatných serverech několik velkých kusů cínu, které prováděly více komplikovaných dotazů současně.</p><p>skvělá věc je, že můžete do konfigurace přidat servery svou vlastní rychlostí, protože každý server se začíná přetížit, přidat další do mixu, přenést některé dbs na nový server a skončit pěkně načíst vyváženou sadu serverů. opravdu pěkný a jednoduchý způsob, jak přidat měřítko do systému, kdykoli je to potřeba!</p><p>důvodem, proč jsem šel s tímto přístupem spíše než s jediným obrovským databázovým přístupem, byla naprostá velikost potenciální databáze, která by byla vytvořena ... každá z 1000 databází měla 200 tabulek a mnoho jednotlivých tabulek v každé z databáze obsahovaly mnoho stovek <strong>milionů</strong> řádků dat!</p><p>konfigurace jediné databáze by vyžadovala, aby určité tabulky (přibližně 8 z nich) měly více miliard řádků dat a celková velikost db by byla přes 10tb. podařilo se nám mít více serverů s 5tb úložiště raid 10, s mnoha databázemi na každém.</p><p>to bych udělal! doufám, že to pomůže vašemu rozhodování ... :)</p>