Nemocenská a nárok na mateřskou u druhého dítěte
Dobrý den, momentálně jsem na rodičovské dovolené. Konkrétně do konce července 2021.


U zaměstnavatele mám smlouvu na dobu neurčitou a kvůli zdravotním problémům prvního dítěte (lékaři nám doporučují pozdější nástup do MŠ), jsem s ním dohodnuta na prodloužení rodičovské dovolené do čtyř let věku dítěte (respektive dostanu na ten čtvrtý rok prý neplacené volno, do července 2022).


Podařilo se nám ale otěhotnět, čímž se skvěle vyřešil pozdější nástup prvního dítěte do MŠ.


Vyhledala jsem si informace o čerpání mateřské dovolené na druhé dítě, podle kterých na ni budu mít nárok, jelikož jsem stále zaměstnaná a druhé dítě přijde na svět dříve, než první dítě dovrší čtyř let.


Doteď je vše v pořádku, ale lékař mě chce poslat na nemocenskou z důvodu rizikového těhotenství po ukončení rodičovské dovolené.


Což by znamenalo, že v červenci 2021 ukončím rodičovskou dovolenou a od srpna bych byla na nemocenské. Koncem října mám nastoupit na mateřskou a druhé dítě má na svět přijít začátkem prosince.


Bude to ale možné? Nepřijdu kvůli nemocenské o nárok na mateřskou? Nezměním tím její výši, z čeho by se mi pak mateřská vypočítávala? Nebude to zbytečně složité? Nemám nemocenskou odmítnout a na konci října nastoupit rovnou na mateřskou? Kor když mi zaměstnavatel umožnit být s prvním dítětem doma do čtyř let?


Předem děkuji za odpověď.
Rodičovská dovolená končí nejpozději v den 3 narozenin dítěte. Od následujícího dne, byste se tedy měla vrátit zpět do zaměstnání, nebo si v zaměstnání dohodnout neplacené volno (jak sama zmiňujete).


Pokud by vám po skončení rodičovské dovolené, vystavil váš lékař neschopenku, tak je to myslím pro vás poměrně výhodné řešení.


Po skončení rodičovské, jste opět zaměstnancem, se vším co s tím souvisí. Na neschopenku můžete nastoupit v zásadě ihned další den, po skončení rodičovské dovolené. 


A zatímco během rodičovské dovolené, nemáte nárok na placenou neschopenku (náhradu mzdy od zaměstnavatele za nemoc nebo nemocenské dávky od ČSSZ), po skončení rodičovské dovolené je to už jinak.


Při neschopence z důvodu rizikového těhotenství, budete mít po skončení rodičovské dovolené nárok na standardní nemocenské dávky, tak jako i jiní zaměstnanci. 


U náhrady mzdy od zaměstnavatele by se vycházelo z pravděpodobného výdělku, u nemocenských dávek by se vycházelo z vyměřovacího základu před rodičovskou (resp. před první mateřskou).


Nástup na neschopenku po rodičovské, nemá na následující mateřskou, žádný přímý dopad. 


Během doby na neschopence budete dále zaměstnancem, a podmínky pro nárok na „mateřskou“ (PPM – peněžitá pomoc v mateřství), budou splněny.


Případná neschopenka, před druhou mateřskou, nijak neovlivňuje to, že pokud se druhé dítě narodí do 4 roků toho prvního, tak se výše PPM, může odvíjet od stejného vyměřovacího základu, jako u prvního dítěte.


Pokud byste po rodičovské nastoupila na neplacené volno, tak do začátku mateřské, nebudete mít žádný příjem. Na neschopence budete dostávat alespoň nemocenské dávky. 


Současně ale budete omezena tím, že vám budou stanoveny vycházky, na maximálně 6 hodin denně (mezi 7:00 až 19:00). Ty si případně můžete nechat rozdělit, například na 3 hodiny dopoledne a 3 hodiny odpoledne.


Je tedy na vašem zvážení, co je pro vás lepší. Zda příjem z nemocenské nebo volnost pohybu na neplaceném volnu. Mateřskou (PPM), byste měla mít v obou případech stejnou.
I vy jste to špatně pochopil. Na lékařskou prohlídku se jde v 60, potom v 65, v 68 a dále po dvou letech.Pokud vám to přinese zadostiučinění, tak jsem si něco podobného myslel taky a ve 62 jsem se jak vítr hnal na prohlídku... Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Dobrý den,   

  

v případě, že se narodí dítě, nezabavitelná částka se zvýší s ohledem na vyživovací povinnost k dítěti. V takovém případě by nepostižitelná částka nečinila 9.232,- Kč, ale 10.771,- Kč.   

  

Zároveň narození dítěte lze považovat za podstatnou změnu okolností na straně dlužníka a e tak v souladu s ust. § 407 odst. 3 insolvenčního zákona žádat o stanovení jiných než zákonných srážek ze mzdy.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších než zákonných srážek ze mzdy tak, že uhradíte 100 % pohledávek, máte jistotu, že věřitelé nemohou proti takovému rozhodnutí podat odvolání. To by bylo přípustné jen v případě, obdrželi by po změně splátkového kalendáře méně než dříve, což u plnění na 100 % pouze po delší období není změnou.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších splátek a i tak se věřitelům dostane více než 50 %, může (ovšem nemusí) soud Vašemu návrhu vyhovět. Zároveň ve věci bude soud žádat o stanovisko insolvenčního správce.   

  

Ohledně 13. platu Vám takový příjem bude postižen, jelikož je součástí mzdy za jiný měsíc (tzn. čistá mzda za daný měsíc bude dvojnásobná), přičemž insolvenční správce není oprávněn se s Vámi jakkoliv „dohodnout“, když srážky ze mzdy musí být provedeny v souladu se zákonem. Dobrý den,   

  

ve váš neprospěch hraje skutečnost, že jste otcovství vaší dcery neřešila okamžitě. Zákon dává možnost matce do šesti měsíců od narození dítěte popřít, že otcem dítěte je její manžel (§ 789 občanský zákoník). Dále manžel může do 6 měsíců ode dne, kdy se dozvěděl o skutečnostech zakládajících důvodnou pochybnost, že je biologickým otcem dítěte, které se narodilo jeho manželce, popřít své otcovství u soudu, nejpozději do 6 let od narození dítěte. Otcovství popírá vůči dítěti a matce (§ 785 občanský zákoník). Je-li lhůta na popření otcovství pro vašeho manžela zachována, může on podat žalobu na popření otcovství k soudu, kde vše společně s biologickým otcem dcery vyřešíte. Pokud váš manžel ví již od narození dcery, že není jejím otcem, popěrná lhůta již vám oběma uplynula. Návrh (žalobu) na popření otcovství lze podat i po uplynutí této popěrné lhůty, kdy poté záleží na soudu, zda rozhodne, že zmeškání lhůty promíjí. O prominutí lhůty soud rozhodne, vyžadují-li to zájem dítěte a veřejný pořádek.   

Zájem dítěte se vždy nemusí shodovat se zájmem otce. V zájmu dítěte např. je, pokud změna jeho statusových poměrů povede ke zlepšení jeho celkových poměrů, především k upevnění rodinných vztahů fungujících na přirozeném rodičovském základu. Jestliže soud nepromine zmeškání lhůty, nezbývá než vyčkat. Pokud by došlo k trvalé a zásadní změně poměrů dítěte, lze případně podat nový návrh.   

Otcovství však může být v tomto případě popřeno pouze v samostatném řízení zahájeném na základě návrhu na popření otcovství podanému k okresnímu soudu v místě bydliště dcery a v případě, že již uplynula popěrná lhůta i pro vašeho manžela, tak s žádostí o prominutí lhůty. Soud poté sám rozhodne, zda mu bude stačit výpověď vašeho manžela, přítele a vás nebo bude nutné přistoupit i k testům DNA. Vzory takovéhoto návrhu najdete k dispozici na internetu nebo Vám s jeho sepsáním může pomoci právník, nejlépe se specializací na rodinné právo. Tedy v rozvodovém řízení ani v řízení u opatrovnického soudu, kde se bude rozhodovat o péči a výživě nezletilé dcery se soud popřením otcovství nebude zabývat. Dobrý den,   

  

za Vámi popsané situace by tak dlužníkovi vznikla další vyživovací povinnost.   

Pokud by bylo soudem stanoveno výživné dítěti i výživné neprovdané matce dítěte, jedná se o pohledávky postavené na roveň pohledávkám za majetkovou podstatou a tyto se uspokojují přednostně před pohledávkami přihlášených (ostatních) věřitelů.   

  

Každý měsíc by bylo insolvenčním správcem prve hrazeno veškeré výživné (včetně výživného na 3. dítě a neprovdanou matku) a až poté pohledávky věřitelů. Pokud máte insolvenci tzv. vypočítanou, takto byste uspokojení věřitelů do výše 30 % pravděpodobně dále nedosahoval a je třeba si zajistit další příjmy.   

  

Při stanovení výše výživného platí, že schválené oddlužení nebrání stanovení jakéhokoliv přiměřeného výživného, když dítě nemůže doplácet na dřívější nerozvážnost svého rodiče. Zdravím Vás, ano můžete, ale osobně bych ještě měsíc počkala, neboť otec Vám může výživné uhradit později, a to i částečně, nebo zcela uhradit další měsíc. Mějte na paměti, že Vy vždy po každé úhradě dlužného výživného musíte v rozsahu úhrady dluhu na výživném vzít žalobu co do výše úhrady zpět. Zdravím Vás, v těchto případech by se prováděli srážky z mateřské či rodičovského příspěvku. Popřípadě by bylo nutné příjmy dlužníka navýšit formou darovací smlouvy nebo smlouvy o důchodu s úředně ověřenými podpisy obou smluvních stran, ale je nutné, aby dárce nebyl ani v exekuci ani v insolvenci a aby měl dostatečné příjmy na to, aby dárce mohl dar řádně plnit, Zdravím Vás, ono záleží, zda je určeno ve splátkovém kalendáři, že Vám má Váš manžel hradit výživné na dítě či nikoli. Pokud je toto ve splátkovém kalendáři a výživné přesto není hrazeno, tak tomu tak může být proto, že příjmy manžela jsou pro úhradu výživného nedostačující. Pokud by výživné ve splátkovém kalendáři uvedeno nebylo, je nutné zaslat rozhodnutí o výživném jak soudu tak insolvenčnímu správci, s tím, že soud změní splátkový kalendář a insolvenčnímu správci uloží, aby z příjmů manžela výživné hradil. V každém případě je však nutné kontaktovat insolvenčního správce, případně soud. Zdravím Vás, Vaše dotazy vezmu od konce, exekuce Vaší maminky a jejího manžela Vás zasáhnout nemohou, neboť exekuce postihuje výlučně majetek povinného a jeho manžela (tedy Vaší maminky a jejího manžela). S prvním dotazem se spíše obraťte na sociální pracovnici, ta Vám odpoví lépe než já. Ono také jde o to, jak dlouhodobý a jak vysoký by Váš příjem byl a také o to, zda máte trvalý pobyt u maminky či nikoli. Pokud by se jednalo o letní brigádu, dle mého názoru by to problémy činit nemělo, Pro jistotu se však ještě obraťte i na sociální pracovnici, vím, že zde jedna pracuje.