hvad er vækst og hvordan skaber man det?
en virksomhed vækster, når produktion og indtjening forøges, så overskuddet er større end det forudgående år. læs mere om virksomhedens vækst.
vækst vækstdel Dette er et ofte stillet spørgsmål. Hver art har sine egenskaber. Hurtigt voksende, langsomt voksende. Store blade eller små blade. Smal opadvoksende eller bred vækst. CO2 = kuldioxid.


Du har sikkert hørt om global opvarmning. CO2 ligger sig som et lag omkring jorden, hvilket gør, at den varme som solen giver til jorden, ikke kan slippe væk igen - det er det vi kalder for drivhuseffekten. For lige hurtigt, at forklare drivhuseffekten, så har du sikkert oplevet dét, at gå ind i et drivhus og mærke, at det er meget, meget varmere end udenfor. I virkeligheden er det, det der sker med jorden. CO2 skaber et usynligt lag rundt om jorden, ligesom drivhusets glas fungerer som et "usynligt" lag. Varmen kommer ind, men har svært ved, at slippe ud igen.


CO2 er godt nok på nogle områder. Træer, buske, blomster, planter og græsset optager f.eks CO2. De optager CO2 og vokser af det - træerne producerer så efterfølgende ilt som vi mennesker og dyr jo lever af. Måske har du hørt én af dine lærere fortælle dig, at hvis du havde en stor plante og boede i osteklokke uden ilt, så vil du kunne leve derinde, da det du udånder vil "omdannes" til ilt af planten. Om det passer ved jeg ikke - men det ér noget om det.


Problemet med CO2 er jo, at vi producerer for meget af det. Jordens planter, hav osv. kan ikke nå at optage det hele, hvilket resulterer i det usynlige lag af CO2. Det gør så, at der bliver varmere og varmere på jorden, hvilken kan resultere i, at isen på polerne smelter, hvilket får verdenshavene til at stige og oversvømme forskellige byer og lande. Det resultere i, at de koldere lande f.eks tiltrækker andre dyrearter som kan være invasive og ødelægge dyrelivet. I virkeligheden kan global opvarmning ødelægge den verden som vi kender.


Hvis man går op i, at hjælpe verden lidt på rette vej, så kan man jo selv tænke over hvad man laver i sin dagligdag. Eksempelvis så udleder biler, scootere og knallerter en del CO2. Fjernsynet, computeren, lampen og alle de ting der bruger strøm udleder også en del CO2 - også i selve produktionen af produktet, hvilket leder os til genbrug. Genbrug og genanvendelse er gode måder, at hjælpe miljøet på.


Men - der er altid et men.


Selvfølgelig kan du ene mand ikke redde planeten. Vi skal alle stå sammen. Du læser eksempelvis det her svar på en enhed der bruger strøm. Svaret er skrevet fra min computer som bruger strøm. Vi kan jo ikke alle bo i en skov uden en mobiltelefon eller andre strømafhængige produkter. Men måske skulle man bare huske, at slukke lyset efter sig, når man forlader et rum. 


Jeg må indrømme, at jeg ikke personlige tænker vildt meget over CO2, selvom jeg burde. Jeg sorterer mit affald og slukker altid lyset i de rum jeg ikke bruger. Jeg lader aldrig fjernsynet køre i baggrunden, men jeg har altid musik tændt.


Danmark er et lille land. Vi er ikke engang 6 millioner indbyggere i Danmark (5.7 millioner i 2019). Selv hvis hele Danmark skar 90% af deres CO2 udslip, så ville verden stadig være ringe stillet. Vi er 7.7 milliarder mennesker i hele verdenen og det er lande som Indien, Indonesien, , Kina, Japan, Rusland, USA og Canada der skal tage problemet mest seriøst. Selvfølgelig skal Danmark følge trop - ingen tvivl om det. Men det er klart, at vi er så lille et land, at hvis vi gjorde det alene, så ville det absolut ikke betyde noget som helst i det store billede.


Der er selvfølgelig også de som tror, at hele emnet global opvarmning og drivhuseffekten er det pure opspind. Nogle gange kan man jo godt tvivle. Eksperterne siger nogle gange, at temperaturen er steget verden over, men samtidig får vi nogle gange de koldeste dage/vintre målt de sidste 50 år. Jeg vælger nu at tro på, at der er noget om snakken. Der vil altid være eksperter der er uenige og dette virker til, at være et seriøst emne, som de mest anerkendte eksperter bakker op om.


Pas på jer selv. Pas på jorden. Bøg er en ekstremt lys og naturligt hurtig voksende plante. Gødning er okay, men får den til at vokse endnu hurtigere, hvilket betyder at den skal beskæres oftere. Hvis du gøder med f.eks. NPK-gødning, er det tidlige forår det bedste tidspunkt. Ja, Martinus ”opfinder” ofte nogle helt specielle udtryk. Men tag ikke fejl, – de dækker over nogle helt fantastiske analyser. I *Livets Bog*, bind 4, stk. 1073, bruger Martinus netop det omtalte udtryk, og det åbner virkelig vore øjne for en helt ny måde at se vores livsoplevelse på. For hvad er ”et levende væsen”? Jo, siger Martinus*, ”det udgør udelukkende ”tiden” og ”evigheden”. ”Tiden” er igen det samme som ”nuet”, medens ”evigheden” udgør ”jeget”. ”Nuet” er igen ”det foranderlige”, medens ”jeget” er ”det uforanderlige” eller ”det faste punkt”, omkring hvilket ”det foranderlige” bevæger sig. Begge de to foreteelser er absolut uadskillelige, idet de gensidigt betinger hinandens eksistens. (…) ”Nuet og ”evigheden” har evigt eksisteret som en ”toenighed”.”*

Lyder denne forklaring lidt indviklet? Jamen, det er den sådan set ikke, for vi kender det jo fra tidligere analyser af ”det levende væsen” – og fra os selv! Uanset hvor vi befinder os på jordkloden, har vi denne mærkværdige fornemmelse af at være et midtpunkt. ”Her står jeg, – og hele universet er udenom mig”. Med andre ord: Vores lillebitte del af dét guddommelige jeg, der gør, at hele universet er levende.

**Vi bedømmer ”nutiden” – det foranderlige**

Men til hvert eneste ”jeg” er knyttet en individuel ”struktur”, skabeevnen og det skabte, der er lige så evige som jeget, men i modsætning til dette ”evigt foranderligt”. Der er med andre ord tale om *” en toenighed, – en enhed med to analyser”.* Og Martinus sammenfatter det i disse smukke ord: *”Det tilbagelagte rum er vor ”fortid”. Det forbiglidende rum er vor ”nutid”, og det imod os kommende rum er vor ”fremtid. Verdensaltet er vor ”bevidsthed”. Vi er tiden og evigheden, Guddommen og livet åbenbaret i kød og blod. Denne åbenbaring er det ”levende væsen”.”*

Når vi således – i vores allerdybeste analyse – udgør tiden og evigheden, det foranderlige og det uforanderlige, hvordan oplever vi så dette i vores daglige livsoplevelse? Jo, siger Martinus, vi oplever det som ”manifesteret tid”, det vil sige i form af fortid, nutid og fremtid, som han kalder en slags ”treenigt nu”. Her har vi altså selve livsoplevelsen. Men hvem er det, der oplever dette ”foranderlige nu”? Det gør netop ”evigheden”, det levende væsens jeg, Guddommens jeg. *”Evigheden er ikke noget, der er ”udenfor” det levende væsen, men er det levende væsens egen dybeste bestanddel, er den akse, er det fundament, omkring hvilken ”tiden” eller ”livet” bevæger sig. Tilsammen udgør ”tiden” og ”evigheden” en uadskillelig enhed.”*(stk. 1070)

**Når vi oplever menneskets ondskab**

Men nu udvider Martinus disse høje analyser, og han gør det på en måde, som har den allerstørste betydning for vores bedømmelse af andre mennesker, – og for bedømmelsen af os selv. For vi oplever livet i form af *kontraster*, og i ”nuet” oplever eller sanser vi kun én kontrast ad gangen. Derfor kommer vi ud for, at vi bedømmer et menneske som ”godt” eller ”ondt”. Og denne bedømmelse kan udmærket være rigtig, – men kun i selve oplevelsesøjeblikket. Med Martinus’ manende ord: *”Hvis vi anvender denne analyse som målestok for væsenets evige tilværelse, gør vi os skyldig i en stor misforståelse.”*

Når vi derfor bedømmer et medmenneske, er vi slet ikke i stand til det, så længe vi ikke har kosmisk bevidsthed. Vi kan kun sanse ”det foranderlige”, men er ude af stand til at bedømme den samlede enhed, som udgøres af ”tiden” og ”evigheden”, det foranderlige og det uforanderlige. Med andre ord: Vi ser og sanser og bedømmer noget ”midlertidigt”. Med Martinus’ ord: *”Alle sådanne analyser bliver derfor kun at udtrykke som ”timelige” eller ”midlertidige”. Da nu ”det levende væsen” er et ”evigt” væsen, kan en sådan ”midlertidig” analyse jo ikke være noget udtryk for denne evige tilværelse, idet den kun er et udtryk for det ”levende væsen” i det ”nu” eller oplevelsesøjeblik, i hvilket det blev sanset eller oplevet.”*

Jamen så findes den absolutte ondskab jo slet ikke. Så findes der jo slet ingen mennesker, som vi kan *hade* af et godt hjerte. Så bliver Jesu berømte ord jo til sandhed: *”Tilgiv dem, for de ved ikke, hvad de gør”.*De er virkelig hjerteskærende onde på det tidspunkt, hvor vi oplever dem. Men vi kan leve i bevidstheden om, at de og vi forandres i det næste nu og i de kommende fremtidige ”nu’er”. Så i efterfølgende inkarnationer vil de samme mennesker, – takket være skæbneloven, vores trofaste ven og forbundsfælle – blive til kærlige, humane mennesker.

Den evige verdensplan fungerer…..

                   Hans Wittendorff

hwittendorff@post.tele.dk fremgang fremfærd Stedsegrøn liguster er ekstremt nem at pleje og en meget hurtigt voksende plante. Du kan gøde hækken, men det får den til at vokse endnu hurtigere, hvilket betyder, at den skal beskæres oftere. Hvis du gøder, er foråret det bedste tidspunkt. Vi har 2 forskellige videoer, hvor vi forklarer, hvordan man planter en thujahæk. Klik her for en 5 minutters animeret video og her for at se, hvordan vi planter en thuja hæk med planter der er 250cm høje.