Deponace mzdy po podaném návrhu na insolvenci




 Dobrý den. V 10/2018 jsme podali návrh na insolvenci. Nyní je ve fázi, ze oddlužení je povolené, nicméně ještě není rozhodnuto o způsobu plnění. Vyhláška vyvěšená na justici říká, že majitelem majetkové podstaty je dlužník, nicméně zaměstnavatel mzdu deponuje a odmítá vyplatit. Máme platit za služby insolvenčního správce a prý to máme platit z té nezabavitelné části. Bohužel nás to dostane do stavu, že nebudeme mít na zaplacení nájmu a ostatních povinných plateb. Co se s tím dá dělat? Je možné nějak vymoci aspoň částku na toho insolvenčního správce? Nechceme tvořit další dluhy. Děkuji za odpověď
Dobrý den,   

postup zaměstnavatele je zcela v souladu se zákonem, když zaměstnavatel má povinnost srážky ze mzdy v období od zahájení insolvenčního řízení do schválení oddlužení deponovat a nevyplácet je ani soudnímu exekutorovi, ani dlužníkovi. Až poté, kdy je rozhodnuto o způsobu řešení úpadku ji vydá buď správci aneb dlužníkovi.   

Tento postup mj. testuje, zda jste schopni vůbec dostát Vašim povinnostem po schválení oddlužení; pokud ani za této situace nejste schopni hradit nájemné a tuto situaci způsobuje pouze záloha na náklady insolvenčního správce ve výši 1 634, - Kč měsíčně, lze pak důvodně předpokládat, že situaci nebudete schopni zvládnout ani po schválení oddlužení.   

Pokuste se spojit s insolvenčním správcem a dohodnout se, že zálohy na náklady za období od zjištění úpadku do schválení oddlužení uhradíte z částek deponovaných u zaměstnavatele.
Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Doporučil bych tlouci hlavou o zeď, aby jste příště nedělal takové voloviny a potom sepsat (nebo nechat sepsat) návrh na exekuční titul kde můžete určit vybraného soukromého exekutora.

No a pak se jen budete modlit, aby bylo dlužníkovi co vzít a nezaplatil jste ještě navíc exekuční náklady, které Vám exekutor vyúčtuje, když z dlužníka nic nevymůže.

Předpokládám, že se jednalo o rozsudek v trestní věci a že Vám v rámci celého tohoto řízení bylo přiznáno zaplacení celé dlužné částky s příslušenstvím a další náklady. Je to neobvyklé, ale může být.

Většinou však soudy vymožení dluhu přehrávají na občanskoprávní řízení a v rámci trestního řízení (spekuluji z Vašeho trestního oznámení) přiznají pouze nepochybnou škodu a náklady. dobrý den, přesně jak píše peter lacek. ve většině případů se záloha vrací pouze v případě, že si pronájem rozmyslel majitel. vy v rezervační smlouvě určitě máme možnosti odstoupení a také info o tom, co se stane, když nájemní smlouvu nepodepíšete. dobrý den, v nájemní smlouvě (nebo v dohodě o ukončení nájmu) máte určitě stanovený termín, datum ukončení smluvního vztahu, resp. datum do kterého bude mít nájemce byt v užívání. do tohoto smluvně uvedeného termínu je nájemce povinen řádně hradit nájemné. je na dohodě mezi smluvními stranami, zda se dohodnou jinak. např. zda budete jako pronajímatelka souhlasit s předčasným ukončením nájmu (a odpustíte zaplacení nájemného za nějaké období). Pokud má disponent nastavená práva tak, že může disponovat s účtem i po smrti majitele (což může být), tak ten samotný výběr nebyl protiprávní.

Do dědictví jde stav účtu v okamžiku úmrtí, takže ten, kdo ty peníze po smrti majitele vybral, bude při vypořádání notářem nebo soudem vyzván, aby ty peníze (nebo odpovídající část) dědicům vyplatil. Během pracovní neschopnosti, máte možnost pracovat (mít nějaký příjem z brigády, zaměstnání nebo podnikání), aniž byste tím přišla o nárok na nemocenské dávky. Musí být ale splněno několik poměrně důležitých podmínek.


Během pracovní neschopnosti nesmíte vykonávat zaměstnání, na základě kterého jsou vám vypláceny nemocenské dávky. Tj. pokud jste na neschopence, tak nemůžete mít příjem vyplývající z pracovního poměru, na jehož základě vám vznikl nárok na nemocenskou.


Viz paragraf 16, zákon o nemocenském pojištění (zákon číslo 187/2006 Sb.):



> § 16 **Pojištěnec nemá nárok na výplatu nemocenského**, peněžité pomoci v mateřství, otcovské a ošetřovného za dobu, po kterou 
> 
> 
> a) **vykonává v pojištěné činnosti, ze které tyto dávky náleží, práci** nebo osobně vykonává samostatnou výdělečnou činnost,
> 
> 


Můžete to řešit tak, že na dobu nemocenské, budete mít u zaměstnavatele uzavřenou nějakou jinou smlouvu – například na dohodu o provedení práce (DPP) nebo na dohodu o pracovní činnosti (DPČ).


Pak byste pro zaměstnavatele pracovala na základě této dohody, zatímco na základě hlavní pracovní smlouvy byste čerpala neschopenku a nemocenské dávky.


**Případná smlouva DPP nebo DPČ, by ale měla být sjednána na jinou pracovní činnost, než na jakou je sjednána vaše hlavní smlouva.** Bylo by „divné“ pokud byste byla na neschopence, protože kvůli operaci nemůžete pracovat v zaměstnání jako účetní, a současně byste pracovala jako účetní z domu. A zákon to ani nedovoluje – viz paragraf 16 výše.


Také můžete během neschopenky pracovat pro jiného zaměstnavatele nebo i vykonávat podnikání jako OSVČ.


Ve všech případech ale současně musí být dodrženy podmínky spojené s neschopenkou. Tj. musíte dodržovat režim a rozsah povolených vycházek. To znamená buď pracovat jen z domu, nebo pouze v době, kdy máte povoleny vycházky.


Současně byste měla dodržovat léčebný režim, a omezení stanovená vaším ošetřujícím lékařem.


Jinou možností je to, že byste sice byla doma, ale nebyla na neschopence a nepobírala nemocenské dávky, a pro zaměstnavatele dále pracovala v režimu home-office, s nárokem na plný plat. 


Pak byste normálně vykonával své běžné zaměstnání, měla byste nárok na výplatu v plné výši, jen byste pracovala z domu. dobrý den, záleží co stojí v rezervaci. kupující většinou podepisuje, že je se stavem seznámen. v takovém případě to není důvodem k odstoupení od smlouvy. pokud se však zjistilo, že díky tomuto jinému stavu není nemovitost financovatelná, je to sice pochybení na vaší straně, ale není způsobeno přímo vámi a je to důvod k odstoupení. rk nemůže zadržovat zálohy, na které nemá nárok. má nárok na zaplacení vynaložených nákladů (objednané smlouvy u právníka, dopravné atd.). problém by mohl být, kdyby nárok na provizi rk vznikl ne podpisem kupní smlouvy, ale už pouze seznámením/domluvením schůzky mezi vámi a prodávajícím. pak by se v případě sporu dala posoudit přiměřenost výše provize... ale je možné napadnout prakticky vše. nejlepší však je vzájemně dohodnout a žádné spory nevytvářet. To, že jste při ukončení pracovního poměru, dostal vyplaceno odstupné, má vliv pouze na výplatu podpory v nezaměstnanosti.


Pokud byste šel po skončení zaměstnání na Úřad práce, pak po dobu, za kterou vám bylo vyplaceno odstupné (například 3 měsíce), vám nebude vyplácena podpora v nezaměstnanosti.


V praxi by to znamenalo, že by vám podpora začala být vyplácena, například až od 4 měsíce.  

Podpora se tím nijak nekrátí (nesnižuje se, nekrátí se doba, po kterou vám bude vyplácena, jen se odkládá zahájení výplaty o příslušný počet měsíců).


Pokud byste ještě před skončením zaměstnání onemocněl a byl na neschopence, nebo pokud by byla neschopenka zahájena do 7 dní od skončení pracovního poměru (ochranná doba), pak máte nárok na nemocenské dávky podle běžných podmínek, jako jakýkoliv jiný zaměstnanec.


To, že jste při ukončení zaměstnání dostal odstupné, nemá na výplatu nemocenských dávek, žádný vliv.


Jediný případný rozdíl, u neschopenky po skončení zaměstnání, je v tom, že jako zaměstnanec, dostáváte prvních 14 dní na neschopence náhradu mzdy od zaměstnavatele a následně od 15 dne dostáváte nemocenské dávky.


Po skončení pracovního poměru, za prvních 14 dní nic nedostáváte (na náhradu mzdy od zaměstnavatele již není nárok), a od 15 dne máte běžný nárok na nemocenské dávky. Na podporu v nezaměstnanosti, budete mít zcela jistě nárok. Jednou z hlavních podmínek, pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je účast na důchodovém pojištění v rozsahu alespoň 12 měsíců za poslední dva roky (tedy ne to, že musíte skutečně „odpracovat“ 12 měsíců v posledních 2 letech, jak je někdy chybně interpretováno).


[Ženy, po rodičovské dovolen](https://kalkulacka-materska.cz/kalkulacka-podpora-v-nezamestnanosti-po-rodicovske-2020/)é, tuto podmínku splňují už jen tím, že v předchozích letech pečovaly o dítě. **Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se započítává jako náhradní doba důchodového pojištění**.


Takže i když nastane situace, kdy ženě skončí pracovní poměr ještě před porodem, díky následné péči o dítě, jí po skončení rodičovské vzniká nárok na podporu. A to, i když v posledních dvou letech, nebyla nikde zaměstnána.


U vás je situace ještě o něco málo jiná. Vzhledem k tomu, že váš pracovní poměr nezanikl, a po skončení rodičovské dovolené budete v pracovní neschopnosti, pak se vám i tato doba na neschopence započítává. 


Zde se navíc ani nejedná o náhradní dobu důchodového pojištění, ale jedná se o běžnou dobu (pracovní neschopnost v době trvání pracovního poměru spadá mezi tzv. „omluvné důvody“).


Tj. z pohledu nároku na podporu v nezaměstnanosti, jste v pozici běžného zaměstnance, který je před skončením pracovního poměru v pracovní neschopnosti. Není žádný důvod, proč byste neměla mít nárok na podporu v nezaměstnanosti.


Je zde pouze jedna věc, která případně může hrát roli ve vztahu k podpoře. Zmiňujete „výpověď dohodou“ po skončení neschopenky.


Nic, jako výpověď dohodou ale zákoník práce nezná. Buďto je to dohoda nebo výpověď. To podstatné je, jestli vám při ukončení pracovního poměru bude vznikat nárok na odstupné (můžete jej mít jak u výpovědi, tak i u ukončení PP dohodou).  

 **Pokud byste při ukončení pracovního poměru dostala vyplaceno odstupné, pak vám nebude podpora v nezaměstnanosti vyplácena ihned**, od začátku evidence na Úřadu práce. Pokud byste například dostala odstupné za 3 měsíce, pak první 3 měsíce na Úřadu práce nebudete dostávat podporu.


Tím o ni nepřicházíte (nijak se nezkracuje doba, po kterou máte – vzhledem k věku – nárok na podporu). Pouze je odloženo vyplácení podpory. 


Tj. pokud byste měla odstupné za 3 měsíce, pak podporu dostanete až za 4 měsíc (tj., reálně až v průběhu 5 měsíce, co budete vedená na ÚP). V případě že je pracovní poměr ukončen ještě ve zkušební době, pak byste měl mít standardně nárok na podporu v nezaměstnanosti – tedy za předpokladu že je splněna podmínka minimální odpracované doby (resp. doba účasti na důchodovém pojištění) v rozsahu nejméně 12 kalendářních měsíců za poslední dva roky.


V případě ukončení pracovního poměru ve zkušební době se také nejedná o výpověď. Během zkušební doby máte jak vy, tak i zaměstnavatel právo okamžitě ukončit pracovní poměr. Není zde výpovědní lhůta ani nárok na nějaké odstupné. S nárokem na podporu v nezaměstnanosti to ale v zásadě nesouvisí – resp. je zde pouze jedna věc.


Pokud ukončí pracovní poměr ve zkušební době zaměstnavatel, pak máte nárok na podporu v plné výši. Tj. první dva měsíc  65%, druhé dva měsíce 50% a zbytek doby 45%.


Výpočet výše podpory se provádí na základě čisté mzdy za předchozí kalendářní čtvrtletí.


Pokud v tomto období zaměstnanec neodpracoval minimálně 21 dní, pak není možné stanovit průměrný příjem a počítá se takzvaný pravděpodobný příjem.


Tedy zjednodušeně se spočítá, kolik byste si vydělal, pokud byste v rozhodném období odpracoval oněch 21 dní.


Výše podpory v nezaměstnanosti by se tedy měla odvíjet z příjmů v posledním zaměstnání. I když i zde mohou existovat výjimky.