SSD vs. 3,5"HDD



Dobrý den,  
potřeboval bych poradit jaký zvolit systémový HDD.  
  
INTEL X25-M SSD , 80GB SATA II 2.5", MLC, High Perfor. 34nm RETAIL  
nebo  
VelociRaptor WD 150GB, WD1500HLFS, 3,5", 16MB, SATAII  
  
Díky
Velociraptor:  
  
má výkon (který se po dobu užívání podstatně nemění), netopí, není hlučný a má vyzkoušenou životnost.
Tak Koupí novýho přijímače asi nic nezkazíš. Dobrý jsou všechny HD postavený na Linuxu. Mezi nimi bude jeden z lepších asi tenhle [parabola.cz/...](http://www.parabola.cz/clanky/4496/dreambox-dm7020-hd-luxusni-hd-pvr-satelitni-prijimac/) ale je otázka, zdali se vložený prostředky vrátí. Pro někoho jo, pro někoho ne. Já mám HD-Box, jsem spokojenej a byl za půlku. ceny Dreamboxu.

Výběr satelitů je převelikej a vybírat si můžeš dlouho. Tak si vyber ten kterej se ti líbí a se kterým se ti dobře pracuje. běžná závada grafiky (integrované) nebo základové desky - oprava dražší než koupě nového ... máte-li v záruce, reklamujte. Nemáte-li, vyjměte si HDD a prodejte na ND. <p>máte dobrý popis toho, jak smart pracuje na <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/s.m.a.r.t.">wikipedia</a> . ale rychlé úvod:</p><ul> <li> <p>hodnota: jedná se o hrubou hodnotu, kterou hlásí řadič. obvykle je to snadno srozumitelná hodnota (jako je napájení v hodinách nebo teplota), ale někdy tomu tak není (jako četnost chyb při čtení). různí výrobci mohou pro tato data použít různé struktury a významy.</p> </li> <li> <p>normalized: toto je výše uvedená normalizovaná hodnota, takže vyšší hodnota je vždy lepší. míra čtení/chyb 114 je tedy lepší než 113. opět platí, že váš pevný disk převádí nezpracovaná data na normalizovanou hodnotu.</p> </li> <li> <p>nejhorší: nejhorší <em> normalizovaná </em> hodnota, kterou měl váš disk v minulosti (kde 99 je pravděpodobně tovární nastavení).</p> </li> <li> <p>prahová hodnota: když je <em> normalizovaná </em> hodnota <em> nižší </em> než tato hodnota, jednotka je pravděpodobně selže.</p> </li> </ul><p>zdá se tedy, že váš pevný disk je v pořádku. hodnota četnosti chyb při čtení není časem selhání jednotky, ale některé strukturou dat, která závisí na výrobci disku.</p> <p><strong> edit: </strong>první kontrola, pokud jste nevyčerpali místo na disku, před vyřešením rozlišení souvisejícího s konfigurací.</p><p>zdá se, že máte příliš nízkou maximální velikost <code>innodb\_data\_file\_path</code> ve vašem <code>my.cnf</code>, v tomto příkladu</p><pre><code>innodb\_data\_file\_path = ibdata1:10m:autoextend:max:512m </code></pre><p>nelze kombinovat více než 512 mb dat ve všech tabulkách inodbb.</p><p>možná byste měli přepnout na režim inodb-na-stůl pomocí <code>innodb\_file\_per\_table</code>.</p> <p>na vaši otázku neexistuje jednoduchá odpověď, ale zde je několik věcí, na které byste se měli zamyslet.</p><p>zaprvé, měřítko není jediná věc, o kterou se musíme starat. co děláte s vašimi daty je. pokud máte 500 tabulek 30 tb dat a děláte jednoduché oltp s velmi malým počtem hlášení), nemyslím si, že budete mít příliš mnoho problémů "tam jsou 32tb databáze na postgresql tam venku. zároveň se však výkon poněkud sníží, protože to musí zasáhnout disk na všechno. podobně, pokud máte 50 tb, pokud data, ale mají běžně zasaženou sadu asi 100 gb, pak můžete postavte server s dostatečným množstvím ram), abyste tuto část db udrželi v paměti a jste zlatí.</p><p>na druhou stranu, pokud se pokoušíte režim (nejběžnější hodnotu) z 1tb dat, nezáleží na tom, jaký systém používáte, bude to <em> bolestivé </em> s nebo bez střepů. (edit: sharding může ve skutečnosti tento problém zhoršit <em>. </em>)</p><p>mezi hlavní problémy, s nimiž se setkáte s obrovskými db na mysql a postgresql, patří skutečnost, že ani nepodporuje paralelismus dotazování. jinými slovy, dotaz je spuštěn jako jeden blok jedním vláknem a nelze jej rozdělit na kousky a spustit samostatně. toto je nejčastěji problém při spouštění velkých analytických dotazů na velké množství dat. to je místo, kde postgres-xc a green plum přicházejí k záchraně, protože oddělují úložiště od provádění, a mohou tak učinit na úrovni koordinátora. všimněte si, že postgres-xc a green plum v zásadě používají střepiny interně, ale koordinátoři prosazují veškerou konzistenci globálně.</p><p>s paralelizací dotazování můžete dotaz rozdělit, mít různé procesory/diskové i/o kanály spouštět jeho části a vykazovat zpětné části sady výsledků, které mají být sestaveny, a předány zpět do aplikace. to je opět velmi užitečné při analytickém namísto zpracování transakcí.</p><p>druhou věcí je, že některé systémy, například vertica nebo greenplum, uchovávají sloupce informací společně. to ztěžuje použití systému z perspektivy oltp) a snižuje tam výkon, ale drasticky zvyšuje výkon pro velké analytické pracovní zatížení. jedná se tedy o kompromis specifický pro pracovní vytížení.</p><p>odpověď je, že jakmile se dostanete nad 1-2 tb ve velikosti, kterou můžete <em>, můžete </em>, ocitnout se tváří v tvář číslu kompromisů mezi systémy a pracovním zatížením. opět je to specifické pro databáze, velikost pracovních sad atd. nicméně v tomto bodě musíte opravdu jít se systémy sněhové vločky, tj. systémy jedinečné a přizpůsobené vašemu pracovnímu zatížení.</p><p>to samozřejmě znamená, že limity nejsou obecně kvantifikovatelné.</p><p><strong>pravit</strong>: nyní jsem pracoval s 9tb databází, která zpracovává směs pracovní podpory při rozhodování a transakčního zpracování v postgresql. jedinou největší výzvou je, že pokud máte otázky, které zasáhly velkou část sady dat, budete muset chvíli počkat na odpověď.</p><p>nicméně s pečlivou pozorností k základům (včetně indexů, autovaku, jak tyto fungují na nízké úrovni atd.) a dostatečným výpočetním prostředkům, jsou zcela zvládnutelné (a odhaduji, že by dobře zvládnutelné do rozsahu 30tb v pg).</p><p><strong>edit2</strong>: jakmile se vydáte na 100 tb, i když to, co bude fungovat, bude záviset na vašem datovém souboru. momentálně pracuji na jednom, který se do tohoto rozsahu nevejde, protože to nejprve zasáhne limit 32 tb v tabulce v postgresql.</p> takhle jak to popisujete bych dal dva hs portály, nebo posuvné balkonové dveře vedle sebe. přikláněl bych se k hs portálu (méně poruchový, komfortnější ovládání, trochu hůře těsní). mohlo by to být vyrobeno i jako jeden prvek členěný na tři díly, kdy by se posunovala bu´d levá , nebo pravá strana na střed, předpokládalo by to ale atipické napojení rámu . firmy jsou ochotny nejčastěji vyrábět portály jen do 6 metrů, nebo si to nechají slušně zaplatit. dobrý den, můžete použít např https://www.mojekolo.cz/continental-duse-mtb-27-5-9/ . zdravím petře, nene, osobně bych ho nepoužíval, protože k plastům dlouhodobě není úplně šetrný. raději bych vzal plexi třeba  [detailerem auto finesse finale](https://www.vlesku.cz/detailer-auto-finesse-finale), který pak využijete i na zbytek částí mašiny. <p>pomocí fdisk můžete mít představu o tom, jaké oddíly máte, například:</p><pre><code>fdisk -l </code></pre><p>ukazuje:</p><pre><code> device boot start end blocks id system /dev/sda1 * 63 204796619 102398278+ 7 hpfs/ntfs /dev/sda2 204797952 205821951 512000 83 linux /dev/sda3 205821952 976773119 385475584 8e linux lvm </code></pre><p>tímto způsobem víte, že máte sda1,2 a 3 oddíly. možnost -t je typ souborového systému; může to být ntfs, fat, ext. v mém příkladu je sda1 ntfs, takže by to mělo být něco jako:</p><pre><code>mount -t ntfs /dev/sda1 /mnt/ </code></pre><p>zařízení usb jsou obvykle vfat a linux jsou obvykle ext.</p> zdravím tome, klidně tato duo a nebo pak jemnější  [primo plush](https://www.vlesku.cz/mikrovlaknova-uterka-auto-finesse-primo-plush). oboje budou fungovat v pohodě :).