Správa důvěryhodných webů Firefox



Dobrý den,nedokázal by prosím někdo poradit kde najdu ve Firefoxu správu vyjímek pro důvěryhodné weby. Myslím, když stránka nepoužívá https, ale pouze http. Naskočí pak varování o nezabezpečeném webu a člověk může zaškrnout "přidat do seznamu vyjímek". A právě o tenhle seznam mi jde.Zde je návod:[https://support.mozilla.org/cs/kb/pridani-webu-na-sez...](https://support.mozilla.org/cs/kb/pridani-webu-na-seznam-duveryhodnych-webu-ve-firef) Pod položkou Správa důvěryhodných webů píší. První klikněte na Soukromý a zabezpečení, ale v druhém bodu , kde je napsáno klepněte na rozšířené je problém. Není zde žádná volba rozšířené.Projel jsem i šrktlý zámek (v adresním řádku vedle adresy webu) u webu kde není https, ale ani zde není nic o odebrání webů z vyjímek.Stejně tak jsem projel i celé nastavení Firefoxu, ale prostě NE. Je mi jasné, že někde to být musí, ale po 30 minutách hledání už jsem to vzdal a radšil napsal jsem.Ještě bych dodal, že Firefox mám ve verzi Windows 76.0.1 - 64 bit (nejnovější verze). Případně Děkuji.
Za prvé, nepíšete na čem máte ten Firefox nainstalován, a za druhé, ten návod je na Firefox FOCUS, který je dostupný pouze na mobilní telefony, nikoliv na normální Firefox, co máte v PC. ![](/Client.Images/smileys/4.gif)
**1.9.2019 - Je to tady! Verze pro Mozilla Firefox je na světě !**



**Ke stažení zde:**
**<https://forum.duolingo.com/comment/34137897>**


Verze v.2.01 vyžaduje internetový prohlížeč Mozilla Firefox, nainstalovaný standardně ve výchozím umístění. Před používáním aplikace se přihlaste na [www.duolingo.com](http://www.duolingo.com) klasicky přes Firefox, uložte si heslo, nastavte si velikost a výchozí pozici okna, případně odkazy na liště oblíbených apod. Program neukládá změny v uživatelském profilu Firefoxu, ani hesla.


Použijte rozbalenou složku Duolingo32bit nebo Duolingo64bit podle verze Firefoxu. Nevíte-li, klidně zkuste, jedna z nich se vám ujme. Před spuštěním aplikace zavřete všechna ostatní okna Firefoxu. Jedná se skutečně o velmi horkou betu, tak mě prosím nekamenujte. Budu ale velmi rád, narazíte-li na problém, když mi sem popíšete, v jaké situaci k problému došlo a jak se to přesně chová. Dále prosím uveďte váš operační systém, platformu (32/64 bit) a zhruba charakteristiku stroje, alespoň stáří.


Ani bych vám to neměl říkat, ale spustíte-li program jako správce (pravým tlačítkem na soubor s programem / Spustit jako správce, nainstalované prémiové hlasy (např. z balíčku ukázkových hlasů, viz. níže) vám budou fungovat nastálo. Nikomu to ale neříkejte :-) Spouštění programu jako správce můžete nastavit natrvalo - Pravým tlačítkem na soubor s programem / Vlastnosti / nahoře záložka Kompatibilita / dole zaškrtnout "Spustit tento program jako správce". Samozřejmě, podmínkou je, že váš systémový uživatelský účet na tom stroji má administrátorská práva.


Tak jen doufám, že za pár týdnů Duolingo neznemožní použití Firefoxu, stejně jako Internet Exploreru :-)


Ještě odkaz na stažení Firefoxu:  **<https://www.mozilla.org/cs/>**  (stáhnete Installer, spustíte, vše potvrdíte) <p><strong> [~ # ~] aktualizováno [~ # ~] </strong></p><p>zkontroloval bych následující:</p><ol> <li> <p>protokoly. pokud máte root přístup, měli byste zkontrolovat věci jako <code>history</code>, které vám poskytnou historii příkazů a protokolované soubory v <code>/var/logs</code>.</p> </li> <li> <p>základní hodnota. pokud máte základní linii jako hash souborů pro práci s aplikačními a systémovými soubory, pomůže vám to hodně. zálohy můžete také použít k porovnání předchozího stavu. pokud používáte zálohu k porovnání souborů, použijte, pokud je to možné, o něco starší. stránka mohla být před nějakou dobou ohrožena a teprve nyní je přesměrování aktivováno.</p> </li> <li> <p>zkontrolujte jakékoli položky. soubory nemusí být na vašem serveru. mohou to být skripty, jako jsou značky typu <code>&lt;script src=”http://baddomain.com/s.js” /&gt;</code> nebo <code>iframe</code>. nevylučujte také obrázky, soubory pdf flash (swf), video soubory. je docela běžným trikem vkládání odkazů do souborů jiného typu obsahu. navrhuji, abyste je zkontrolovali ručně, zejména na začátku a na konci souboru. soubor může být kompletně odkazem/html/javascript nebo se může jednat o legitimní obrazový soubor s koncem odkazu na konci souboru.</p> </li> <li> <p>zkontrolujte neobvyklá data souborů, velikosti a oprávnění, např. 777.</p> </li> <li> <p>zkontrolujte neobvyklé úlohy u cron. někdo ohrožující systém často opustí zadní dveře, aby se sem dostal znovu a znovu. cron je velmi populární způsob, jak toho dosáhnout, pokud se jim podaří dostat se tak daleko.</p> </li> <li> <p>zkontrolujte, zda neexistují soubory. pravděpodobně nebudete mít přístup k protokolům, ale jejich absence je stejně známkou, že někdo po sobě vyčistil.</p> </li> <li> <p>použijte vyhledávače. není divu, že vyhledávače dokáží najít vše. použijte direktivy jako <code>site:</code> <code>site:yoursitehere.com baddomain.com</code> zjistěte, zda se vám nepodaří získat nějaké zásahy.</p> </li> <li> <p>často bude odkaz nebo přesměrování zamlženo, takže by měl být pečlivě analyzován dlouhý javascriptový kód s proměnnými s jedním písmenem.</p> </li> <li> <p>zachyťte pakety pomocí nástroje jako wireshark nebo tcpdump ze zabezpečené pracovní stanice na web. uložte jej do souboru a vyhledejte v něm části adresy url.</p> </li> <li> <p>zkontrolujte záznamy databáze, které mohou být dotazovány nebo aktualizovány. odkaz mohl být vložen do databáze, nikoli do php.</p> </li> <li> <p>nevylučujte pracovní stanici klienta. v případě potřeby použijte bezplatný online antivirový program. zkontrolujte také <code>nslookup</code> a podívejte se, k čemu se to vyřeší. zkontrolujte rozšíření prohlížeče, vymažte mezipaměť a zkontrolujte soubory <code>hosts</code>.</p> </li> </ol><p>chcete-li to vyčistit (pokud jste ohroženi), musíte se vrátit zpět na holý kov a znovu jej nainstalovat. je to bolestivé, ale je to jediný způsob, jak se ujistit, že máte všechno.</p><p>chcete-li tomu zabránit v budoucnu, měli byste dělat následující (i když již možná některé z nich děláte):</p><ol> <li> <p>vytvářejte servery, včetně používání doporučení výrobce o bezpečných konfiguracích, pomocí aktuálního softwaru. používejte přísnou kontrolu zabezpečení, jako jsou oprávnění, zásady týkající se hesel. viz také <a href="https://security.stackexchange.com/questions/7141/folder-and-file-permission-shared-host-advice/7171#7171">sdílená oprávnění ke složkám a souborům doporučení hostitele</a> .</p> </li> <li> <p>implementujte postupy kontroly kvality, jako je testování v prostředí s nízkým zabezpečením, kontrola kódu a testování.</p> </li> <li> <p>nechte zranitelnost své webové aplikace/webu ověřit alespoň jednou profesionálním certifikovaným testerem. podívejte se na testery certifikované evropskou radou, iso 27001 a pci. <a href="http://www.eccouncil.org/certification/licensed\_penetration\_tester.aspx">http://www.eccouncil.org/certification/licensed\_penetration\_tester.aspx</a> </p> </li> <li> <p>podívejte se na stránky owasp www.owasp.org a <a href="http://phpsec.org/projects/guide/2.html">http://phpsec.org/projects/guide/2.html</a> , kde najdete zdroje zabezpečení webových aplikací.</p> </li> <li> <p>použijte nástroje systému prevence narušení (ips). v závislosti na poskytovateli hostingu však můžete mít omezení ohledně toho, co můžete použít. host založené ips nástroje by měly být v pořádku, pokud máte vyhrazený virtuální počítač.</p> </li> </ol><p>doufám, že to pomůže. jinak byste mohli poskytnout více informací o systémech, které používáte?</p> * Je víc než dobrý nápad neprodleně změnit heslo, které používáte pro Facebook - zejména pokud jste ho (inteligentně) zadali na falešné stránce, kterou vám to mohlo ukázat
  
* Ve vašem profilu odstranit aplikaci, kterou jste si tam natahali. Účet -> Nastavení aplikací -> najít aplikací, kterou jste si pořídili, v seznamu a pomocí "X"vpravo jí odebrat
  
* Nejméně jedním kvalitním antivirem prověřit počítač - Koobface je nepříjemný virus
  
* Nezapomenout na odstranění poslané zprávy/statusy přátelům z vašeho profilu. Pokud stále ve vašem profilu visí, mohou další lidé dopadnout stejně špatně
  
* A od věci není varování všem, že se objevil vir a na něco podobného by neměli v žádném případě klikat.
  
* Pokud máte mezi svými přáteli někoho, kdo se opakovaně něchává nachytat, je dobré podobného člověka z přátel odstranit - a uplně nejlépe, zablokovat ho zcela
  

  
Zdroj:  
 [pooh.cz/...](http://pooh.cz/pooh/a.asp?a=2016059) <p>zkuste to zjistit:</p><ol> <li>klikněte na kartu externí data</li> <li>mělo by být upozornění zabezpečení, které uvádí, že určitý obsah databáze byl zakázán.</li> <li>klikněte na tlačítko možnosti</li> <li>vyberte možnost povolit tento obsah a klepněte na tlačítko ok</li> </ol> <p>způsob, jak přejít přes brány firewall: dotaz přes typický port (80):<br> <code>sudo apt-key adv --keyserver hkp://keyserver.ubuntu.com:80 --recv 7f0ceb10</code><br> dalším problémem může být síťový proxy server. pokud se potřebujete připojit k internetu přes proxy, exportovat nastavení proxy serveru do bash konfigurace - přidejte řádek s vaší proxy adresou (av případě potřeby: uživatelské jméno/heslo - bez toho, aby to bylo jen <code>http://proxyserver:port</code>): <br> <code>export http\_proxy=http://username:password@proxyserver:port/</code><br> na konci souboru <code>/etc/bash.bashrc</code><br></p> <p>účelem certifikátů rozšířené validace je zviditelnit uživatele, instituci, které byly vydány. technické aspekty samotných certifikátů jsou kombinovány s vizuálními vodítky v uživatelském rozhraní aplikace, která je ověřuje: zelený pruh a viditelný název vedle umístění v prohlížeči.</p><p>například certifikát ev na <a href="http://www.paypal.com/">http://www.paypal.com/</a> způsobí, že prohlížeč zobrazí zelený pruh a zobrazí „paypal, inc.“ vedle toho. účelem je nejen propojit certifikát s vlastníkem domény (jako standardní certifikáty ověřené v doméně), ale také ho propojit s fyzičtější institucí (zde, paypal, inc.). k tomu musí certifikační autorita ověřit, že pojmenovaná instituce je skutečně ta, která vlastní doménu.</p><p>v konečném důsledku jde spíše o vytvoření autentičtějšího propojení mezi názvem domény a názvem společnosti, než o vytvoření „bezpečnějších“ certifikátů. z hlediska sady šifry (což je to, co určuje šifrovací algoritmus a velikost klíče), se certifikáty ev neliší od certifikátů dv (modrý pruh).</p><p>trochu ustoupíte, musíte si uvědomit, že účinnost https závisí na tom, že uživatel zkontroluje, zda je používán správně. (server nemá způsob, jak zjistit, zda se klient stal obětí útoku mitm jinak, pokud nepoužívají také klientské certifikáty.) to znamená, že uživatelé musí:</p><ul> <li>zkontrolovat, zda se používá https, když očekávají, že to bude,</li> <li>zkontrolovat, že neexistují žádná varování,</li> <li>zkontrolujte, zda web, který používají, je opravdu ten, který hodlá navštívit, což vede k několika bodům: <ul> <li>kontrola, že to je doménové jméno, které očekávají,</li> <li>ověření, zda název domény patří společnosti, kterou očekávají.</li> </ul> </li> </ul><p>účelem certifikátů ev je vyřešit tento poslední bod. pokud již víte, že <code>amazon.com</code> patří společnosti amazon.com, inc. nebo tomu <code>google.com</code> patří společnosti google inc., opravdu je nepotřebujete.</p><p>nejsem osobně přesvědčen, že tento přístup funguje úplně, protože mohou být zneužity (viz příklad natwest/rbs níže) a zdá se, že některé ca šíří vágní (a potenciálně zavádějící) informace o tom, co ve skutečnosti jsou, ve snaze propagovat jim.</p><p>obecně platí, že pokud vaši uživatelé již vědí, že vaše doménové jméno je vaše, nepotřebujete jej.</p><p>zde jsou další podrobnosti z <a href="https://security.stackexchange.com/a/13614/2435">předchozí odpověď, kterou jsem dal na podobnou otázk</a> :</p><blockquote> <p>[...]</p> <p>certifikáty ověřené doménou vám zaručují, že certifikát byl vydán vlastníkovi této domény. nic víc, ale nic méně (předpokládám, že validační postup zde byl správný). v mnoha případech to stačí. vše záleží na tom, zda web, který propagujete, musí být propojen s institucí, která je již dobře známa off-line. certifikáty, které jsou validovány proti organizaci (ov a ev certs), jsou užitečné zejména v případě, že potřebujete doménu také svázat s fyzickou organizací.</p> <p>například je užitečné, aby instituce, která byla původně známá prostřednictvím své budovy (např. bank of america), mohla říci, že certifikát pro <code>bankofamerica.com</code> je skutečně místem, kde jste dali své fyzické peníze. v tomto případě má smysl použít certifikát ov nebo ev. to může být také užitečné, pokud existuje nejasnost ohledně toho, která instituce je za názvem domény (např. <code>apple.com</code> a <code>apple.co.uk</code>), což je ještě důležitější, je podobné doménové jméno vlastněné soupeřem/útočníkem, který používá podobnost názvu pro špatné účely.</p> <p>v porovnání, <a href="https://www.google.com/"><code>www.google.com</code></a> je to, co definuje google pro veřejnost; google nemusí dokazovat, že <code>google.com</code> patří skutečnému googlu. výsledkem je, že používá certifikát ověřený doménou (stejný pro <code>amazon.com</code>).</p> <p>to je opět užitečné, pokud uživatel ví, jak to zkontrolovat. prohlížeče zde opravdu nepomáhají. firefox pouze říká, „který je spuštěn (neznámý)“, pokud chcete o certifikátu získat další podrobnosti na <code>www.google.com</code>, aniž bychom skutečně řekli, co se tím myslí.</p> <p>certifikáty s rozšířenou validací jsou pokusem o zlepšení, a to zpřísněním postupu validace organizace a zviditelněním výsledku: zelený pruh a viditelnější organizace.</p> <p>bohužel se to někdy používá způsobem, který zvyšuje zmatek, myslím. zde je příklad, který si můžete zkontrolovat sami: jedna z velkých britských bank (natwest) používá <a href="https://www.nwolb.com/"><code>https://www.nwolb.com/</code></a> pro on-line bankovní služby. není jasné, že doménové jméno patří natwestu (který také vlastní logičtější <code>natwest.co.uk</code> mimochodem). horší je, že rozšířená validace (pokud zaškrtnete jméno vedle zeleného pruhu) se provede proti „royal bank of scotland group plc“.</p> <p>pro ty, kteří sledují finanční zprávy, to dává smysl, protože jak rbs, tak natwest patří do stejné skupiny, ale technicky jsou rbs a natwest konkurenty (a oba mají pobočky na hlavní ulici ve velké británii - i když se to změní). pokud váš uživatel nemá takovou zvláštní znalost o tom, které skupiny obchodují pod tímto jménem, ​​měla by výstražná zvonit zazvonit skutečnost, že certifikát je vydán na jméno potenciálního konkurenta. pokud jste jako uživatel viděli certifikát na <code>gooooogle.com</code> vydáno společnosti microsoft nebo yahoo, i když je tato lišta zelená, neměli byste to považovat za web společnosti google.</p> <p>jeden bod, který je třeba mít na paměti u certifikátů ev, je to, že <a href="https://security.stackexchange.com/a/14064/2435">jejich konfigurace je pevně zakódována do prohlížečů</a> . toto je nastavení kompilace, které nelze později nakonfigurovat (na rozdíl od běžných důvěryhodných úložišť certifikátů, do kterých můžete přidat například vlastní institucionální certifikační úřad). z cyničtějšího hlediska by to někteří mohli považovat za vhodný způsob, jak si hlavní hráči udržet silnou pozici na trhu.</p> </blockquote> <pre><code>sudo apt update sudo apt install ssh sudo ufw allow 22 # if you have ufw running, but it doesn't hurt to run. </code></pre><p>to je velmi minimum. umožňuje neomezený počet neúspěšných pokusů o heslo na známém portu. přímé přihlášení root je zakázáno (po přihlášení se stále můžete <code>su</code> a <code>sudo</code>). pokud je vaše uživatelské jméno a heslo hádatelné a internet vidí server, někdo <em> se nakonec </em> vnikne.</p><p>nemohu to dostatečně zdůraznit: <strong> <em> je třeba zatvrdit výchozí nastavení. </em> </strong> pro pravděpodobnost, že budou napadeni, ale <a href="https://thepcspy.com/read/making-ssh-secure/">prošel jsem několika návrhy na svém blog</a> . alespoň bych navrhl:</p><ul> <li>přihlášení pomocí klíčů. zakázat přihlášení heslem.</li> <li>přesuňte jej z portu 22. použijte něco šíleného v rozsahu 20000-60000.</li> <li>použijte <code>fail2ban</code> zakazovat lidem, kteří to najdou, a pokusit se to přenést.</li> </ul><p>zabere vám to méně než 10 minut a oni vás vezmou z 1/10000 šance, že se dostanou do pravděpodobnosti tak malé, že na světě není dost papíru, aby mohl napsat její zlomek. vše za předpokladu, že jste opatrní s vaším klíčem, má vlastní přístupové fráze a vy nebudete trubat vaše pověření po celé síti.</p><p>pokud jde o přístup k tomuto serveru ssh z internetu, můžete čelit překážkám v místní síti. pokud je počítač za routerem nat (např. většina domácích sítí) bez přímého příchozího přístupu z internetu, možná budete muset podívat na <a href="https://portforward.com/">přesměrování portů</a> . samozřejmě, pokud nepotřebujete přístup mimo síť, přeskočení tohoto kroku zajistí zabezpečení sítě.</p> <p><em><strong>update</strong></em>: když jsem poprvé zaslal svou odpověď, zmeškal jsem podstatu otázky; moje odpověď byla o zabezpečení <code>.htaccess</code> obecně a nyní je uvedena pod dvojitou linií (podívejte se dolů, pokud vás to zajímá.) bohužel nemám specifické zkušenosti s zabezpečením <code>/wp-admin/</code> pomocí <code>.htaccess</code>, takže jednoduše uvedu dva zdroje, které budu sledovat kdy a jestli to potřebuji:</p><ul> <li> <a href="http://blogsecurity.net/wordpress/article-210607">vytvrzování wordpressu pomocí .htaccess</a> </li> <li> <a href="http://www.askapache.com/wordpress/htaccess-password-protect.html#comment">askapache ochrana heslem, pro wordpress</a> </li> </ul><p>první z nich doporučuje následující (a zde je <a href="http://wordpress.org/support/topic/codes-for-htaccess-in-wp-admin">nějaká diskuse o tom</a> .)</p><pre><code>&lt;files ~ "\.(php)$"&gt; authuserfile /etc/httpd/htpasswd authtype basic authname "restricted" order deny,allow deny from all require valid-user satisfy any &lt;/files&gt; </code></pre><p>ten má spoustu informací, zejména v komentářích, ale pokud vám poskytneme seznam ke čtení, není to odpověď, kterou jste hledali.</p><p>je mi líto, že jsem nemohl být na tomto místě užitečnější.</p><p></p><p>obvykle wordpress má pouze následující, které zpracovávaly zpracování permalinků a nesouvisí s bezpečností:</p><pre><code># begin wordpress &lt;ifmodule mod\_rewrite.c&gt; rewriteengine on rewritebase / rewriterule ^index\.php$ - [l] rewritecond %{request\_filename} !-f rewritecond %{request\_filename} !-d rewriterule . /index.php [l] &lt;/ifmodule&gt; # end wordpress </code></pre><p>nedávno jsem našel <a href="http://wordpress.org/extend/plugins/wp-htaccess-control/">wp htacess control</a> plugin, který spravuje spoustu <code>.htaccess</code> pro vás a já to mám moc rád. po úpravě nastavení přidala následující možnosti:</p><pre><code># wphtc: disable serversignature on generated error pages serversignature off # wphtc: disable directory browsing options all -indexes # wphtc: protect wp-config.php &lt;files wp-config.php&gt; order allow,deny deny from all &lt;/files&gt; # wphtc: protect .htaccess file &lt;files ~ "^.*\.([hh][tt][aa])"&gt; order allow,deny deny from all &lt;/files&gt; </code></pre><p>přidala také tyto možnosti, které se týkají výkonu místo zabezpečení:</p><pre><code># wphtc: setting mod\_gzip &lt;ifmodule mod\_gzip.c&gt; mod\_gzip\_on yes mod\_gzip\_dechunk yes mod\_gzip\_item\_include file \.(html?|txt|css|js|php|pl)$ mod\_gzip\_item\_include handler ^cgi-script$ mod\_gzip\_item\_include mime ^text/.* mod\_gzip\_item\_include mime ^application/x-javascript.* mod\_gzip\_item\_exclude mime ^image/.* mod\_gzip\_item\_exclude rspheader ^content-encoding:.*gzip.* &lt;/ifmodule&gt; # wphtc: setting mod\_deflate &lt;ifmodule mod\_deflate.c&gt; addoutputfilterbytype deflate text/html text/plain text/xml application/xml application/xhtml+xml text/javascript text/css application/x-javascript browsermatch ^mozilla/4 gzip-only-text/html browsermatch ^mozilla/4.0[678] no-gzip browsermatch bmsie !no-gzip !gzip-only-text/html header append vary user-agent env=!dont-vary &lt;/ifmodule&gt; </code></pre><p>kromě toho jsou některé pluginy, které jsem se nesnažil, ale které jsou zaměřeny na zabezpečení a které pracují s <code>.htaccess</code> - můžete je zkusit každý, abyste viděli, co dělají v souboru <code>.htaccess</code>:</p><ul> <li> <a href="http://wordpress.org/extend/plugins/wp-super-secure-and-fast-htaccess/">wp super bezpečný a rychlý htaccess</a> ( <a href="http://www.andreapernici.com/wordpress/wp-super-secure-and-fast-htaccess/">také</a> )</li> <li> <a href="http://wordpress.org/extend/plugins/bulletproof-security/">bulletproof zabezpečení</a> </li> <li> <a href="http://wordpress.org/extend/plugins/silence-is-golden-guard/">ticho je zlatá stráž</a> </li> <li> <a href="http://wordpress.org/extend/plugins/wp-blockyou/">wp-blockyou</a> </li> <li> <a href="http://wordpress.org/extend/plugins/stealth-login/screenshots/">stealth přihlášení</a> </li> <li> <a href="http://wordpress.org/extend/plugins/http-authentication/">ověření http</a> </li> <li> <a href="http://wordpress.org/extend/plugins/askapache-password-protect/">askapache password protect</a> </li> </ul><p>kromě toho, pokud chcete znát (imo) # 1 expert zdroj na <a href="http://www.askapache.com/search/wordpress+security/">zabezpečení apache související s wordpress</a> můžete najít na <a href="http://www.askapache.com/">askapache.com</a> ; vole je hardcore! jeho blog nevyřeší váš problém "<em>příliš mnoho informací</em>", ale alespoň ho můžete zobrazit jako autoritativní zdroj!</p><p>zde jsou některé příklady (i když ne všechny jsou přímo související s wordpressem)</p><ul> <li> <a href="http://www.askapache.com/wordpress/advanced-wp-config-php-tweaks.html">pokročilé aplikace wordpress wp-config.php tweak</a> </li> <li> <a href="http://www.askapache.com/security/wordpress-plugin-for-apache-htaccess-security.html#menu0-el1">příklad .htaccess pro wordpress</a> </li> <li> <a href="http://www.askapache.com/wordpress/wordpress-404.html">pokročilá aplikace wordpress 404</a> </li> <li> <a href="http://www.askapache.com/htaccess/mod\_security-htaccess-tricks.html">mod\_security .htaccess triky</a> </li> <li> <a href="http://www.askapache.com/htaccess/htaccess-plugin-blocks-spam-hackers-and-password-protects-blog.html">plugin bloků .htaccess blok spamu, hackerů a hesel</a> </li> </ul><p>každopádně doufám, že to pomůže.</p> <p>ubuntu wiki má <a href="https://help.ubuntu.com/community/reportingbugs">velmi důkladný průvodce</a> , který je dobře ilustrován a pokrývá mnoho možných scénářů.</p><p>podstatou této stránky je to, že nejprve potřebujete <a href="https://launchpad.net/+login">launchpad account</a> , pak stiskněte <kbd>alt</kbd>+<kbd>f2</kbd> a zadejte <code>ubuntu-bug packagename</code>. v 11.04 a novějších můžete zadat <code>ubuntu-bug -w</code> a klikněte na postižené okno.</p><p>na této wiki stránce jsou také popsány metody, které vám řeknou, jak:</p><ul> <li>chyby souborů proti spuštěným programům</li> <li>proti žádnému konkrétnímu balíčku ( <a href="https://wiki.ubuntu.com/bugs/findrightpackage">a jak se rozhodnout, který balíček</a> )</li> <li>az počítačů bez připojení k internetu.</li> </ul><p>existuje <a href="https://www.youtube.com/watch?v=18nsscrdia0">rychlé výukové video</a> , které vysvětluje lépe.</p><p>a další informace na tomto webu o tom, jak shromažďovat informace pro hlášení o chybě:</p><ul> <li> <a href="https://askubuntu.com/questions/109779/ive-got-internal-error-whilst-running-a-ubuntu-beta-how-to-gather-information">při spuštění ubuntu beta mám interní chybu. jak shromažďovat informace a zjistit, co to je?</a> </li> </ul> <p><strong> aktualizace 5 </strong> kořenovým problémem (heh) u modelu ca je to, že v obecné praxi může kterýkoli ca vydávat certifikáty pro jakoukoli doménu, takže jste zranitelní na nejslabší článek. pokud jde o to, komu můžete věřit, pochybuji, že seznam je vůbec dlouhý, protože sázky jsou vysoké a bezpečnost je tvrdá. doporučuji příspěvek christophera soghoiana k tomuto tématu, který objasňuje různé přístupy, které vlády po celém světě používají k získání přístupu k soukromým uživatelským datům - ať už přímým požadováním od společností, které provozují cloudové služby, prostřednictvím odposlechu, nebo stále více prostřednictvím nátlaku ca or hacks: <a href="http://paranoia.dubfire.net/2011/09/forces-that-led-to-diginotar-hack.html">slabá paranoia: síly, které vedly k hacknutí diginotar</a> .</p><p>zde uvádím některá specifika a končí odkazy na některé potenciální opravy.</p><p>v roce 2009 společnost etisalat (60% vlastněná vládou spojených arabských emirátů) představila neškodně vypadající opravu blackberry, která do zařízení rim vložila spyware, což umožnilo monitorování e-mailů, takže ji lze jen stěží považovat za důvěryhodnou. je to však v mnoha důvěryhodných seznamech ca: <a href="http://arstechnica.com/business/news/2009/07/mobile-carrier-rolls-out-spyware-as-a-3g-update.ars">http://arstechnica.com/business/news/2009/07/mobile-carrier-rolls-out-spyware-as-a-3g-update.ars</a> </p><p><strong> aktualizace 1 </strong> viz také příklad úspěšného útoku, údajně íránského jménem <a href="http://pastebin.com/u/comodohacker">comodohacker</a> , proti comodo: <a href="http://www.f-secure.com/weblog/archives/00002128.html">rogue ssl certifikáty ("case comodogate") - f-secure weblog</a> . f-secure bere na vědomí, že mozilla zahrnuje certifikáty vydané ca v číně, izraeli, bermudě, jižní africe, estonsku, rumunsku, slovensku, španělsku, norsku, kolumbii, francii, tchaj-wanu, velké británii, nizozemsku, turecku, usa, hongkongu, japonsku , maďarsko, německo a švýcarsko.</p><p>tunisko je další zemí, která provozuje široce důvěryhodnou certifikační autoritu, a existuje také dobrá dokumentace opatření jejich vlády k invazi do soukromí: <a href="http://www.theatlantic.com/technology/archive/2011/01/the-inside-story-of-how-facebook-responded-to-tunisian-hacks/70044/">vnitřní příběh o tom, jak facebook reagoval na tuniské hacky - alexis madrigal - technologie - atlantik</a> </p><p>mozilla zaznamenává další sporný postup, na který si dejte pozor: ca, které umožňují partnerovi ra vydávat certs přímo z kořenového adresáře, spíše než prostřednictvím zprostředkovatele: <a href="http://blog.mozilla.com/security/2011/03/25/comodo-certificate-issue-follow-up/">vydání certifikátu comodo - pokračování na blogu mozilla security</a> .<br> viz také podrobnější informace, včetně spekulací o nároku na zodpovědnost osamělého íránského hackera <a href="http://www.freedom-to-tinker.com/blog/sjs/web-browsers-and-comodo-disclose-successful-certificate-authority-attack-perhaps-iran">webové prohlížeče a comodo zveřejňují úspěšný útok certifikační autority, snad od íránu | svoboda tinker</a> </p><p><strong> aktualizace 3 </strong>: další úspěšný útok zdánlivě také comodohackerem byl proti <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/diginotar">diginotar</a> ca. jejich web byl od roku 2009 kompromitován, ale to nebylo zaznamenáno, dokud diginotar nebyl v roce 2011 v íránu použit k podepisování falešných certifikátů pro weby google, yahoo !, mozilla wordpress a projekt tor. diginotar neodhalil své znalosti o vniknutí na své stránky déle než měsíc. více na <a href="https://freedom-to-tinker.com/blog/sjs/diginotar-hack-highlights-critical-failures-our-ssl-web-security-model">diginotar hack upozorňuje na kritická selhání našeho ssl modelu webové bezpečnosti | svoboda tinker</a> .</p><p>hádal bych, že rozsah zranitelnosti různých ca je velmi různý, stejně jako jejich užitečnost. takže bych navrhl přeorientovat vaši strategii. když ji můžete zúžit na konkrétní aktiva, která se pokoušíte chránit, stačí smazat všechny ca, s výjimkou těch, které jsou nezbytné pro použití těchto aktiv. v opačném případě zvažte vyloučení certifikačních autorit, které považujete za nejzranitelnější vůči těm, kteří se zajímají o vaše aktiva, nebo o nejméně populární, jen kvůli redukci povrchu útoku. přijměte však skutečnost, že budete i nadále náchylní k sofistikovaným útokům i proti nejoblíbenějším a nejpečlivějším ca.</p><p><strong> aktualizace 2 </strong>: existuje skvělý příspěvek o tom, jak opravit naši nebezpečnou infrastrukturu ca ve společnosti freedom to tinker: <a href="http://www.freedom-to-tinker.com/blog/dwallach/building-better-ca-infrastructure">budování lepší infrastruktury ca</a> </p><p>hovoří o těchto inovacích:</p><ul> <li> <p> <a href="http://www.imperialviolet.org/2010/08/16/dnssectls.html">imperialviolet - dnssec a tls</a> </p> </li> <li> <p> <a href="http://www.networknotary.org/">síťový notář - perspektivy: vylepšení autentizace hostitele ve stylu ssh pomocí vícecestné síťové sondy</a> </p> </li> <li> <p> <a href="http://googleonlinesecurity.blogspot.com/2011/04/improving-ssl-certificate-security.html">blog zabezpečení google online: zlepšení zabezpečení certifikátů ssl</a> </p> </li> </ul><p><strong> aktualizace 4 </strong> jeden z našich blogů o bezpečnosti it v srpnu 2011 zahrnuje také případ přechodu na server dnssec: <a href="http://security.blogoverflow.com/2011/08/31/a-risk-based-look-at-fixing-the-certificate-authority-problem/">pohled na opravu zaměřený na rizika problém s certifikační autoritou "stack exchange security blog</a> </p><p><strong> aktualizace 6 </strong> několik certifikačních autorit bylo chyceno v rozporu s pravidly. to zahrnuje francouzskou agenturu pro kybernetickou energii (anssi) a společnost trustwave, z nichž každá byla <a href="http://arstechnica.com/security/2013/12/french-agency-caught-minting-ssl-certificates-impersonating-google/">spojená se spoofingem digitálních certifikátů</a> .</p><p><strong> aktualizace 7 </strong> ještě další sada „nesprávně vydaných certifikátů“ prostřednictvím indického kontrolóra certifikačních orgánů (indie cca) v roce 2014: <a href="http://googleonlinesecurity.blogspot.com.es/2014/07/maintaining-digital-certificate-security.html">google online security blog: zachování zabezpečení digitálních certifikátů</a> </p><p>viz také otázka <a href="https://security.stackexchange.com/q/47230/453">transparentnost certifikát</a> , která vypadá jako užitečný přístup k objevování špatných certifikátů a porušování zásad dříve.</p>