Mateřská dovolená na 2 dítě po skončení pracovního poměru
Dobrý den,


v současné době jsem na rodičovské dovolené s dcerou, které budou v květnu 2 roky. Rodičovskou dovolenou mám do letošního října, ale nechám si ji prodloužit do příštího srpna/září, než malá nastoupí do školky.


Můj první dotaz: jaká je minimální výše rodičovského příspěvku, aby za mě dál platil stát SZP a aby se doba péče o dceru započítala do odpracovaných let?  

Druhý dotaz: Pracovní poměr jsem měla na dobu určitou, skončil 31. 5. 2019 (malá se narodila 20. 5. 2019).


Pokud bychom uvažovali o druhém dítěti a druhé těhotenství by navazovalo na první rodičovskou dovolenou, co musím udělat pro to, abych měla nárok na peněžitou pomoc v mateřství? (do zaměstnání nastoupit nemůžu, nemám pro malou hlídání a ani ji ve 2 letech ještě nechci dávat na celý týden do školky…). V současnosti pracuji 1 den v týdnu na DPP.


Děkuji za radu a přeji krásný den
Minimální výše rodičovského příspěvku není přímo stanovena. Je to tak, že částka, která vám zbývá k čerpání (z původních 300 000 Kč), se při změně doby, rozpočítá na příslušný počet měsíců. Pro sociální dávky obecně platí, že pokud částka na měsíc nedosahuje 100 Kč, pak se dávka vyplácí čtvrtletně:



> § 57
> 
> 
> (1) Dávky uvedené v § 2 písm. a) bodech 1 a 2, § 2 písm. b) bodu 1 se vyplácejí měsíčně, a to po uplynutí kalendářního měsíce, za který náležely, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto měsíci. **Nedosahuje-li dávka částky 100 Kč měsíčně, vyplácí se po uplynutí kalendářního čtvrtletí, za které dávka náležela**, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto kalendářním čtvrtletí. Krajská pobočka Úřadu práce se může dohodnout s příjemcem dávky, že bude dávku, která nedosahuje částky 100 Kč měsíčně, vyplácet za delší období, než je uvedeno v předchozí větě; sjednané delší období nesmí přesáhnout dobu jednoho roku a dávka se v takovém případě vyplatí nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto období.
> 
> 


Tj. oněch 100 Kč na měsíc sedá brát jako určité minimum, které by asi bylo dobré zachovat.


**Co se týká placení zdravotního pojištění, tak to za vás stát platí po dobu, kdy vám bude vyplácen rodičovský příspěvek.** Takže pokud si ho necháte vyplácet například ve zmíněné částce 100 Kč měsíčně, tak by za vás stát i nadále platil zdravotní pojištění.


U sociálního pojištění je to trochu jinak. To za vás stát (ani nikdo jiný) přímo neplatí. Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se vám ale následně zahrne do „odpracovaných“ roků, pro nárok na důchod. Není zde přímá vazba na rodičovský příspěvek.


K vašemu druhému dotazu a možnému nároku na mateřskou dovolenou na druhé dítě:


**Na peněžitou pomoc v mateřství (PPM), byste nyní nárok neměla.** Tím, že vám pracovní poměr skončil již v době narození prvního dítěte, jste od té doby nezaměstnaná a nesplňujete tak žádnou z podmínek pro nárok na PPM.


To, že máte momentálně nějakou brigádu na DPP, vůbec nestačí. Abyste měla nárok na PPM, tak byste musela pracovat v nějakém zaměstnání, které vám bude zakládat účast na nemocenském pojištění.


U práce na DPP, je to při měsíčním příjmu nad 10 000 Kč. Pokud by to byla nějaká práce na DPČ, tak tam vzniká účast na nemocenském pojištění při příjmu od 3500 Kč. Nebo byste případně musela nastoupit do pracovního či služebního poměru.


Potřebujete splnit podmínku účasti na nemocenském pojištění alespoň 270 kalendářních dní za poslední dva roky (před začátkem PPM). Tj. abyste měla nárok na PPM u druhého dítěte, tak potřebujete nyní alespoň cca 9 měsíců pracovat (v zaměstnání, nebo na nějakou dohodu, s účastí na nemocenském pojištění).


A dále potřebujete, abyste v době zahájení PPM (6-8 týdnů před porodem), byla účastníkem nemocenského pojištění nebo alespoň v ochranné době.
Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Dobrý den,   

  

v případě, že se narodí dítě, nezabavitelná částka se zvýší s ohledem na vyživovací povinnost k dítěti. V takovém případě by nepostižitelná částka nečinila 9.232,- Kč, ale 10.771,- Kč.   

  

Zároveň narození dítěte lze považovat za podstatnou změnu okolností na straně dlužníka a e tak v souladu s ust. § 407 odst. 3 insolvenčního zákona žádat o stanovení jiných než zákonných srážek ze mzdy.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších než zákonných srážek ze mzdy tak, že uhradíte 100 % pohledávek, máte jistotu, že věřitelé nemohou proti takovému rozhodnutí podat odvolání. To by bylo přípustné jen v případě, obdrželi by po změně splátkového kalendáře méně než dříve, což u plnění na 100 % pouze po delší období není změnou.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších splátek a i tak se věřitelům dostane více než 50 %, může (ovšem nemusí) soud Vašemu návrhu vyhovět. Zároveň ve věci bude soud žádat o stanovisko insolvenčního správce.   

  

Ohledně 13. platu Vám takový příjem bude postižen, jelikož je součástí mzdy za jiný měsíc (tzn. čistá mzda za daný měsíc bude dvojnásobná), přičemž insolvenční správce není oprávněn se s Vámi jakkoliv „dohodnout“, když srážky ze mzdy musí být provedeny v souladu se zákonem. Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. Zdravím Vás, v těchto případech by se prováděli srážky z mateřské či rodičovského příspěvku. Popřípadě by bylo nutné příjmy dlužníka navýšit formou darovací smlouvy nebo smlouvy o důchodu s úředně ověřenými podpisy obou smluvních stran, ale je nutné, aby dárce nebyl ani v exekuci ani v insolvenci a aby měl dostatečné příjmy na to, aby dárce mohl dar řádně plnit, Zdravím Vás, zde jsou dvě možnosti, jednou je podat návrh na zruešení vyživovací povinnosti k soudu, dle bydliště dcery. Tento návrh odůvodníte tím, že jste zjistil, že Vaše dcera již pracuje a je tedy schopna se sama živit. Dále by bylo vhodné i tuto skutečnost doložit najěkým listinným důkazem nebo i výslechem svědka nebo i navrhnout výslech dcery. Druhá možnost je požádat exekutora o vyčíslení celkové výše vymáhané částky, a pokud víte od kdy bratrova dcera pracuje, tak od toho dne by měla zaniknout vyživovací povinnost, takže do té doby by bylo vhodné běžné výživné uhradit, a to včetně odměny exekutora, nebo prostě vyčkat na vyčíslení od exekutora a uhradit běžné výživné do doby vzniku pracovního poměru a dále náklady exekuce a následně dle ust. § 55 exekučního řádu (zákon 120/2001 Sb.) ve spojení s ust. § 268 odst. 1 písm. g), písm. h) občanského soudního řádu (zákon 99/1963 Sb.) podat návrh na zastavení exekuce. V tomto návrhu je nutné jednak doložit úhradu výše uvedené částky, pokud se ji rozhodnete uhradit a pokud ne tak je nutné argumentovat tak, že oprávněná začala od … dne pracovat, což má za následek zánik vyživovací povinnosti ze zákona, neboť je již schopna se sama živit a není jí tedy třeba nutné nadále hradit výživné, To, že bratrova dcera pracuje by mělo být doloženo nějakou věrohodnou listinou. Dobrý den,   

  

rozhodnutí o výši výživného je vždy v kompetenci soudu, popř. na dohodě rodičů nezletilých dětí / dohodě se zletilým dítětem.   

Pokud se rozvedete, nezletilé dítě bude svěřeno do péče matky a zletilé dítě s Vámi nebude sdílet společnou domácnost, ubydou Vám pro účely srážek ze mzdy tři vyživované osoby a srážka z čisté mzdy ve výši 22 000, - Kč tak bude činit 12 660, - Kč (a Vám tak zůstane provedení srážky 9 340, - Kč).   

Výživné však bude hradit insolvenční správce právě ze srážek z Vaší čisté mzdy, nikoliv Vy. Dobrý den, v současnosti činí životní minimum jedné osoby, která nezaopatřuje nezletilé děti, 3.860,- Kč. Doporučuji Vám zkontaktovat OSSZ v místě Vašeho bydliště a žádat kontrolu výše srážky. Pravděpodobně však bude záležet na tom, jaký příjem máte z brigádní činnosti, kde se Vám strhává částka na další exekuci. Pokud máte dva věřitele a stabilní příjem, mohla byste též zažádat o oddlužení. Návrh za Vás musí podat advokát, na kterého byste se s uvedeným obrátila – <http://www.advokatikomora.cz>. Dobrý den, nejprve k Vašemu druhému dotazu: v případě vedení exekuce z důvodu nehrazení výživného je rozhodné pro její skončení, zda byla vedena jen pro dlužné výživné nebo i běžné výživné. V prvním případě je exekuce skončena vymožením celé pohledávky včetně nákladů, ve druhém případě exekuce pokračuje dále, neboť každý měsíc vzniká nárok na další splátku výživného. Toto je třeba si vyjasnit; informace najdete v dokumentech zaslaných exekutorem, zejména z exekučního návrhu; z toho, co uvádíte mám však za to, že jde spíše o exekuci vedenou i na běžné výživné, tj. do budoucna. Sdělený rozdíl ve výši nákladů exekuce zřejmě vychází z faktu, že prvně byla odměna vypočtena z dlužného výživného, v druhém případě i z běžného výživného za pět let (maximální doba pro výpočet běžného výživného a z toho plynoucí odměny; po pěti letech se však stanovuje částka za dalších pět let, atd.). Pokud Váš přítel podal návrh na zastavení exekuce, oprávněný (jeho děti zastupované matkou) se musí k návrhu vyjádřit a následně exekutor či exekuční soud (pokud oprávněný s návrhem nesouhlasí) rozhodne. V případě vedení exekuce i pro běžné výživné mám spíše za to, že oprávněný s návrhem souhlasit nebude a návrh bude zamítnut, neboť běžné výživné se vymáhá do budoucna a není důvod exekuci skončit. V takovém případě nezbývá než s pokusit dohodnout s matkou vyživovaných dětí, že bude platba probíhat řádně každý měsíc a že nepožaduje výživné vymáhat exekučně; získat souhlas v takovém případě je však poměrně problematické. Do doby skončení exekuce bude majetek Vašeho přítele včetně účtu i mzdy postižen. Jinak není zcela jasné, proč (jestli) zaměstnavatel zaslat Vašemu příteli jen 2.000,- Kč, ze zákona má povinný nárok na to, aby mu byla vyplaceno každý měsíc tzv. nezabavitelné minimum, jehož výše je dána různými kritérii, nejméně však 6.225,33 Kč.   

Ohledně Vašeho dotazu stran neplatnosti právního jednání Vašeho přítele, kterým převedl vlastnictví nemovitosti na třetí osobu: věřitel se může neplatnosti dotčeného jednání in eventum dovolávat tzv. odpůrčí žalobou, která je však úspěšná pouze za určitých zákonem stanovených okolnostech.   

K Vašemu třetímu dotazu, dle ust. § 710 občanského zákoníku „Součástí společného jmění jsou dluhy převzaté za trvání manželství, ledaže a) se týkají majetku, který náleží výhradně jednomu z manželů, a to v rozsahu, který přesahuje zisk z tohoto majetku, nebo b) je převzal jen jeden z manželů bez souhlasu druhého, aniž se přitom jednalo o obstarávání každodenních nebo běžných potřeb rodiny“; jak uvedeno, zda dluh spadá do SJM či nikoliv odvisí od toho, zda s nimi manžel souhlasí, a pokud ne, zda jde či nejde o každodenních nebo běžných potřeb rodiny, což není dáno pevnou částkou, spíše se odvíjí od skutečnosti, jak manželé svůj majetek spravují, co je obvyklé a co již nikoliv. Zdravím Vás, Vaše dotazy vezmu od konce, exekuce Vaší maminky a jejího manžela Vás zasáhnout nemohou, neboť exekuce postihuje výlučně majetek povinného a jeho manžela (tedy Vaší maminky a jejího manžela). S prvním dotazem se spíše obraťte na sociální pracovnici, ta Vám odpoví lépe než já. Ono také jde o to, jak dlouhodobý a jak vysoký by Váš příjem byl a také o to, zda máte trvalý pobyt u maminky či nikoli. Pokud by se jednalo o letní brigádu, dle mého názoru by to problémy činit nemělo, Pro jistotu se však ještě obraťte i na sociální pracovnici, vím, že zde jedna pracuje. Dobrý den,   

  

zákonné srážky ze mzdy se počítají z čisté mzdy dle zákonem stanovených pravidel. Výše daru poskytovaného třetí osobou na toto nemá žádný vliv. Zaměstnavatel je povinen provést srážky ze mzdy tak, že Vám náleží pouze tzv. nezabavitelná částka, a srážky odeslat k rukám správce.   

  

Váš dárce se zavázal smlouvou ze dne 12.06.2017 Vám poskytovat dar ve výši 2.200,- Kč, který jste povinna použít pro účely oddlužení.   

  

Ve Vašem insolvenčním řízení byly přihlášeny pohledávky ve výši cca 875.000,- Kč. Abyste věřitele uspokojila v nejnižší možné míře, tj. v 30 %, musí měsíční splátky jim činit alespoň 4.400,- Kč. K tomu je třeba připočítat odměnu správce ve výši 1.089,- Kč měsíčně a výživné, které jste povinna hradit k rukám otce synů ve výši 2.700,- Kč měsíčně, přičemž výživné a nezletilé děti není možní proti sobě započítat. Každoměsíčně je tak třeba, aby na účet správce bylo připsáno alespoň cca 8.200,- Kč, jinak podmínkám oddlužení nebudete schopna dlouhodobě dostát.   

  

Ohledně vyživovaných osob (2 synů) se má za to, že je dítě považováno za vyživovanou osobu jen s tím rodičem, se kterým má být podle prohlášení posuzováno. Jelikož z Vašich výplatnic vyplývá, že daňové zvýhodnění uplatňujete pouze na jedno dítě, mělo by být uvažováno při srážkách o započtení jedné vyživované osoby. Při stanovení výše nezabavitelné částky je třeba vycházet z Vaší čisté mzdy; pokud by Vaše čistá mzda činila např. 12.000,- Kč čistého, srážky by při jedné vyživované osobě činily 2.871,- Kč a nezabavitelné minimum 9.129,- Kč. Je tak možné, že zaměstnavatel při výpočtu srážek ze mzdy opravdu nezohlednil jednu vyživovanou osobu; na toto je však nejvhodnější se dotázat přímo Vaší mzdové účtárny.