Maximální srážky insolvence u matky s dítětem ve střídavé péči a vyživovací povinností




 Dobrý den,   

od října 2017 jsem v insolvenci, mám za sebou první srážku peněz. Chtěla bych se zeptat, zda je v pořádku, že minimum, které mi zůstává je 9200 Kč, i když mám dvě děti a s bývalým manželem je máme ve střídavé péči.   

Podle minima které mi zůstává, jsem brána jako, že nemám žádnou vyživovací povinnost. Chtěla bych se zeptat zda je to takto v pořádku. Dále byla moje první splátka stažena z platu ve výši 7093 Kč + od dárce 2200 Kč.   

Když si počítám výši splátky na insolvenčních kalkulačkách na internetu, tak mi vychází, že při dluhu 830 000 Kč, by měla být splátka kolem 5000 Kč, tím že zaplatím 35% dluhu a to bez darovaných 2200 Kč od dárce. Takovou částku (kolem 5000 Kč) mi tvrdila i zástupkyně mé insolvenční správkyně po soudním řízení.   

Takže tomu opravdu nerozumím. Myslela jsem si totiž, že se mi stáhne částka kolem 5000 Kč a v tom už bude započítaná i částka od dárce 2200 Kč. Nebo proč vlastně potřebuji ještě dárce, proč mi není stažena jen ta částka 7000 Kč.   

Nakonec se mi strhává nějakých 9000 Kč a já nevím proč. Samozřejmě se chci zeptat i své insolvenční správkyni, ale nejdříve by mě zajímal i Váš názor, děkuji.
Dobrý den,   

  

zákonné srážky ze mzdy se počítají z čisté mzdy dle zákonem stanovených pravidel. Výše daru poskytovaného třetí osobou na toto nemá žádný vliv. Zaměstnavatel je povinen provést srážky ze mzdy tak, že Vám náleží pouze tzv. nezabavitelná částka, a srážky odeslat k rukám správce.   

  

Váš dárce se zavázal smlouvou ze dne 12.06.2017 Vám poskytovat dar ve výši 2.200,- Kč, který jste povinna použít pro účely oddlužení.   

  

Ve Vašem insolvenčním řízení byly přihlášeny pohledávky ve výši cca 875.000,- Kč. Abyste věřitele uspokojila v nejnižší možné míře, tj. v 30 %, musí měsíční splátky jim činit alespoň 4.400,- Kč. K tomu je třeba připočítat odměnu správce ve výši 1.089,- Kč měsíčně a výživné, které jste povinna hradit k rukám otce synů ve výši 2.700,- Kč měsíčně, přičemž výživné a nezletilé děti není možní proti sobě započítat. Každoměsíčně je tak třeba, aby na účet správce bylo připsáno alespoň cca 8.200,- Kč, jinak podmínkám oddlužení nebudete schopna dlouhodobě dostát.   

  

Ohledně vyživovaných osob (2 synů) se má za to, že je dítě považováno za vyživovanou osobu jen s tím rodičem, se kterým má být podle prohlášení posuzováno. Jelikož z Vašich výplatnic vyplývá, že daňové zvýhodnění uplatňujete pouze na jedno dítě, mělo by být uvažováno při srážkách o započtení jedné vyživované osoby. Při stanovení výše nezabavitelné částky je třeba vycházet z Vaší čisté mzdy; pokud by Vaše čistá mzda činila např. 12.000,- Kč čistého, srážky by při jedné vyživované osobě činily 2.871,- Kč a nezabavitelné minimum 9.129,- Kč. Je tak možné, že zaměstnavatel při výpočtu srážek ze mzdy opravdu nezohlednil jednu vyživovanou osobu; na toto je však nejvhodnější se dotázat přímo Vaší mzdové účtárny.
**Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. Co se týká nároku na dávky pomoci ve hmotné nouzi – tedy především nárok na příspěvek na živobytí (doplatek do životního minima) a doplatek na bydlení – bude asi nejlepší obrátit se přímo na Úřad práce, který o těchto sociálních dávkách rozhoduje.


U dávek pomoci ve hmotné nouzi jsou poměrně komplexní podmínky. Jen pro orientační představu – pokud žijete sám, tak je vaše životní minimum ve výši 3860 Kč měsíčně (zvýšilo se od 1.4.2020). A váš příjem je tedy „podstatně“ vyšší než životní minimum.


Zároveň to ale funguje tak, že jako příjem se vám započítá jen 80%, tedy jako byste měl příjem pouze 5245,6 Kč. Ale to je pořád více, než je životní minimum jednotlivce. Takže se domnívám, že na příspěvek na živobytí spíše nebudete mít nárok – ale jak již bylo uvedeno, posuzování nároku na dávky hmotné nouze je trochu složitější.


Podobně je to i s nárokem na doplatek na bydlení. Na ten byste mohl mít nárok, i když bydlíte na ubytovně. Pokud to správně počítám, tak měsíční náklady na bydlení jsou u vás cca 3600 Kč. To znamená, že po odečtení nákladů na bydlení vám z vašeho příjmu zůstává částka nižší, než je životní minimum. Takže je dost možné, že byste měl mít nárok na nějaký doplatek na bydlení. Ale opět, zde se nedá jednoduše říci, jestli nárok máte nebo ne.


Proto vám doporučuji zajít na Úřad práce, kde vám poradí co a jak, a mohou rovnou posoudit, jestli máte nárok na některou z dávek hmotné nouze nebo ne. Měl byste se primárně obracet na Úřad práce v místě vašeho trvalého bydliště. Minimální výše rodičovského příspěvku není přímo stanovena. Je to tak, že částka, která vám zbývá k čerpání (z původních 300 000 Kč), se při změně doby, rozpočítá na příslušný počet měsíců. Pro sociální dávky obecně platí, že pokud částka na měsíc nedosahuje 100 Kč, pak se dávka vyplácí čtvrtletně:



> § 57
> 
> 
> (1) Dávky uvedené v § 2 písm. a) bodech 1 a 2, § 2 písm. b) bodu 1 se vyplácejí měsíčně, a to po uplynutí kalendářního měsíce, za který náležely, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto měsíci. **Nedosahuje-li dávka částky 100 Kč měsíčně, vyplácí se po uplynutí kalendářního čtvrtletí, za které dávka náležela**, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto kalendářním čtvrtletí. Krajská pobočka Úřadu práce se může dohodnout s příjemcem dávky, že bude dávku, která nedosahuje částky 100 Kč měsíčně, vyplácet za delší období, než je uvedeno v předchozí větě; sjednané delší období nesmí přesáhnout dobu jednoho roku a dávka se v takovém případě vyplatí nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto období.
> 
> 


Tj. oněch 100 Kč na měsíc sedá brát jako určité minimum, které by asi bylo dobré zachovat.


**Co se týká placení zdravotního pojištění, tak to za vás stát platí po dobu, kdy vám bude vyplácen rodičovský příspěvek.** Takže pokud si ho necháte vyplácet například ve zmíněné částce 100 Kč měsíčně, tak by za vás stát i nadále platil zdravotní pojištění.


U sociálního pojištění je to trochu jinak. To za vás stát (ani nikdo jiný) přímo neplatí. Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se vám ale následně zahrne do „odpracovaných“ roků, pro nárok na důchod. Není zde přímá vazba na rodičovský příspěvek.


K vašemu druhému dotazu a možnému nároku na mateřskou dovolenou na druhé dítě:


**Na peněžitou pomoc v mateřství (PPM), byste nyní nárok neměla.** Tím, že vám pracovní poměr skončil již v době narození prvního dítěte, jste od té doby nezaměstnaná a nesplňujete tak žádnou z podmínek pro nárok na PPM.


To, že máte momentálně nějakou brigádu na DPP, vůbec nestačí. Abyste měla nárok na PPM, tak byste musela pracovat v nějakém zaměstnání, které vám bude zakládat účast na nemocenském pojištění.


U práce na DPP, je to při měsíčním příjmu nad 10 000 Kč. Pokud by to byla nějaká práce na DPČ, tak tam vzniká účast na nemocenském pojištění při příjmu od 3500 Kč. Nebo byste případně musela nastoupit do pracovního či služebního poměru.


Potřebujete splnit podmínku účasti na nemocenském pojištění alespoň 270 kalendářních dní za poslední dva roky (před začátkem PPM). Tj. abyste měla nárok na PPM u druhého dítěte, tak potřebujete nyní alespoň cca 9 měsíců pracovat (v zaměstnání, nebo na nějakou dohodu, s účastí na nemocenském pojištění).


A dále potřebujete, abyste v době zahájení PPM (6-8 týdnů před porodem), byla účastníkem nemocenského pojištění nebo alespoň v ochranné době. Po skončení rodičovské, není bohužel žádné řešení, abyste mohla být OSVČ a současně abyste nemusela platit alespoň minimální zálohy.


Během rodičovské (doby, kdy jste čerpala rodičovský příspěvek), bylo vaše podnikání bráno jako vedlejší činnost. 


Od ukončení rodičovského příspěvku, je ale vaše podnikání opět hlavní činností. A vy máte povinnost platit alespoň minimální zálohy na sociální a zdravotní pojištění, tak jako všichni ostatní OSVČ.


* **Minimální sociální pojištění** pro OSVČ, je v roce 2021 částka **2588 Kč** měsíčně
* **Minimální zdravotní pojištění** pro OSVČ je v roce 2021, částka **2393 Kč** měsíčně


Tyto minimální zálohy musíte platit, bez ohledu na to, jaké jsou vaše příjmy. Pokud budou nízké, tak se vám případně část vrátí, po podání daňového přiznání a přehledů pro pojišťovnu/ČSSZ.


Jediným řešením, jak byste nemusela platit tyto minimální zálohy, je přerušení podnikání. Pak byste nemusela platit zálohy, a mohla byste být vedená na Úřadu práce jako nezaměstnaná. Měla byste případně nárok i na podporu v nezaměstnanosti.


Nebo byste se mohla u zdravotní pojišťovny nahlásit, jako osoba pečující o dítě do 7 roků, a pak by za vás zdravotní pojištění platit stát.


Jako osoba pečující o dítě, máte ale omezenou možnost práce/podnikání. Podnikat není možné, stejně jako pracovat na HPP. Můžete pracovat jen mimo pracovní poměr – u DPP s příjmem do 10 000 Kč měsíčně nebo na DPČ s příjmem do 3490 Kč měsíčně.


Každopádně nyní, pokud jste tak ještě neučinila, byste měla na ČSSZ a zdravotní pojišťovnu nahlásit, od jakého data jste opět OSVČ hlavní a uhradit příslušné zálohy. Výše podpory v nezaměstnanosti, se odvíjí mimo jiné, od důvodu pro ukončení zaměstnání.


Plná výše podpory v nezaměstnanosti (tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby), se vyplácí v případě:


* Výpověď dal zaměstnavatel na základě některého z důvodů v paragrafu 52 (například pro nadbytečnost)
* Zaměstnání bylo ukončeno na základě výpovědi zaměstnance nebo dohodou, na základě některého z tzv. „vážných důvodů“


Pokud je dána výpověď (nebo se jedná o ukončení zaměstnání dohodou), bez uvedení vážného důvodu, pak je po celou dobu nárok jen na 45%.


Vážné důvody jsou specifikovány v paragrafu 5, odstavec c, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> c) vážnými důvody důvody spočívající v 
> 
> 
> 1. nezbytné osobní péči o dítě ve věku do 4 let, 
> 
> 
> 2. nezbytné osobní péči o fyzickou osobu, která se podle zvláštního právního předpisu považuje za osobu závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve stupni II (středně těžká závislost), ve stupni III (těžká závislost) nebo ve stupni IV (úplná závislost), pokud s uchazečem o zaměstnání trvale žije a společně uhrazují náklady na své potřeby; tyto podmínky se nevyžadují, jde-li o osobu, která se pro účely důchodového pojištění považuje za osobu blízkou, 
> 
> 
> 3. docházce dítěte do předškolního zařízení a povinné školní docházce dítěte, 
> 
> 
> 4. místě výkonu nebo povaze zaměstnání druhého manžela nebo registrovaného partnera, 
> 
> 
> 5. okamžitém zrušení pracovního poměru zaměstnancem podle § 56 zákoníku práce, 
> 
> 
> 6. zdravotních důvodech, které podle lékařského posudku brání vykonávat zaměstnání nebo plnit povinnost součinnosti s Úřadem práce – krajskou pobočkou Úřadu práce a pobočkou Úřadu práce pro hlavní město Prahu (dále jen „krajská pobočka Úřadu práce“) při zprostředkování zaměstnání, nebo 
> 
> 
> 7. jiných vážných osobních důvodech, například etických, mravních či náboženských, nebo důvodech hodných zvláštního zřetele,
> 
> 


Stěhování, by dle mého, mělo být považováno za vážný důvod, byť v zákonu není explicitně uvedeno (může ale spadat například pod „jiné vážné osobní důvody“, nebo pod bod 4.) I když to v dotazu není uvedeno, předpokládám, že k zahájení PPM na druhé dítě by u vás došlo do věku 4 roky toho prvního. A současně jste zatím stále zaměstnána u stejného zaměstnavatele, u kterého jste pracovala i před zahájením první mateřské dovolené.


Při výpočtu výše PPM (peněžité pomoci v mateřství) se standardně vychází z denního vyměřovacího základu vypočítaného z posledních 12 kalendářních měsíců před měsícem, ve kterém je zahájena PPM. Pokud v posledních 12 měsících nemáte „odpracováno“ alespoň 7 dní, pak se postupuje dále do minulosti.


Současně ale platí, že i kdybyste například po skončení rodičovské dovolené nějakou dobu pracovala pro stejného zaměstnavatele (nebo i během rodičovské dovolené) a měla zde nižší příjem, tak by to na výslednou výši PPM nemělo negativní vliv.


U PPM na druhé dítě, pokud je zahájena do 4 roků toho prvního, a pokud pracujete stále pro stejného zaměstnavatele, totiž platí určitá výjimka.  

Pokud by vyměřovací základ z příjmů během nebo po skončení rodičovské byl nižší než ten, ze kterého se vycházelo u první PPM, tak se „automaticky“ použije ten vyšší – viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 19:



> *(3) U zaměstnankyně, které za trvání téhož zaměstnání vznikl nárok na další peněžitou pomoc v mateřství z tohoto zaměstnání v období do 4 let věku předchozího dítěte, se za denní vyměřovací základ považuje denní vyměřovací základ zjištěný pro výpočet předchozí peněžité pomoci v mateřství, pokud je vyšší než denní vyměřovací základ zjištěný pro výpočet další peněžité pomoci v mateřství; přitom se porovnávají denní vyměřovací základy před jejich úpravou podle § 21.*
> 
> 


Ve vašem případě tedy, pokud bude vycházet denní vyměřovací základ zjištěný před zahájením PPM na druhé dítě, z jakéhokoliv důvodu nižší než ten který jste měla před zahájením PPM a první dítě, pak se použije stejný jako u prvního dítěte.


Není tedy žádný důvod k obavám, že by se vaše PPM nějak krátila nebo byla nižší. Abyste v ČR měla nárok na PPM (peněžitou pomoc v mateřství) tak v době zahájení čerpání této dávky (6 – 8 týdnů před porodem) musíte splňovat určité podmínky.


První důležitou podmínkou je to, že v posledních dvou letech jste byla účastníkem nemocenského pojištění nejméně po dobu 270 kalendářních dní. Nemocenské pojištění za vás platí zaměstnavatel po dobu trvání vašeho pracovního poměru (OSVČ si ho mohou platit sami).


Pokud jste poslední 3,5 roku v ČR nepracovala, tak tuto podmínku nesplňujete. To že nastoupíte třeba na pár měsíců do zaměstnání, na tom nic nezmění. Musela byste nyní v ČR pracovat nejméně 9 měsíců.


Nemocenské pojištění se nedá doplatit nějak zpětně.


Druhou podmínkou pro nárok pro PPM je pak to, že v době zahájení jste zaměstnána (účastník nemocenského pojištění), nebo alespoň v ochranné lhůtě. Tady by vám teoreticky nějaké zaměstnání pomohlo, ale to je „jedno“ protože není splněna základní podmínka doby účasti na nemocenském pojištění.


Na PPM tedy nárok mít nebudete. Měl by vám vznikat nárok až na rodičovský příspěvek po narození dítěte. Ten je ve výši 300 000 Kč při narození jednoho dítěte nebo 450 000 Kč při narození dvou dětí. Protože nemáte nárok na PPM, tak si můžete zvolit maximální výši RP do 10 000 Kč měsíčně (nebo případně nižší, pokud byste jej chtěla čerpat delší dobu).


Také se můžete zkusit obrátit na úřady v zemi, kde jste pracovala. Je možné, že na základě odváděného pojištění vám v dané zemi, vzniká nárok na nějakou obdobnou dávku, jako je naše PPM. U nároku na mateřskou dovolenou nebo peněžitou pomoc v mateřství až tak moc nezáleží na tom, jestli v zaměstnání máte uzavřenu smlouvu na dobu určitou nebo neurčitou.


To může hrát roli jen s tím ohledem, že když máte pracovní smlouvu na dobu neurčitou, tak vás zaměstnavatel jako těhotnou (nebo pak i v době kdy jste na mateřské nebo rodičovské dovolené), nemůže jen tak jednoduše propustit.


Pokud ale máte smlouvu na dobu určitou, tak ta zaniká k datu, k jakému je sjednáno ukončení. Tedy i v době kdy jste těhotná, v pracovní neschopnosti, na mateřské nebo rodičovské dovolené.


Co se týká nároku na peněžitou pomoc v mateřství, tak zde jsou dvě hlavní podmínky. Jednak to, abyste v době zahájením PPM (tedy v době 6 – 8 týdnů před porodem), byla zaměstnána (účastník nemocenského pojištění). Nebo abyste dané době, byla alespoň v ochranné lhůtě. Ta může být až 180 dní od skončení posledního zaměstnání (poslední pojištěné činnosti).


Druhou podmínkou je pak i vámi zmiňovaných 270 dní účasti na nemocenském pojištění v posledních dvou letech. Ty se počítají ze všech zaměstnání, které jste případně měla za poslední dva roky.


Tedy pokud nesplníte podmínku 270 dní v posledním zaměstnání, může se vám započítat i doba nemocenského pojištění v předchozím zaměstnání (zaměstnáních). Viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 32:



> *(2) **Podmínkou nároku na peněžitou pomoc v mateřství je účast pojištěnce na pojištění alespoň po dobu 270 kalendářních dní v posledních dvou letech přede dnem nástupu na peněžitou pomoc v mateřství** (§ 34 odst. 1). Je-li uplatňován nárok na peněžitou pomoc v mateřství z více pojištění, musí být tato podmínka účasti na pojištění splněna v každém z těchto pojištění.*
> 
> 
> *(5) **Je-li uplatňován nárok na peněžitou pomoc v mateřství z pojištění, v němž není splněna podmínka účasti na pojištění podle odstavce 2, započtou se pro splnění této podmínky doby účasti na pojištění z předchozích pojištění v období dvou let před nástupem na peněžitou pomoc v mateřství; překrývající se doby účasti na pojištění lze započítat jen jednou.** Je-li zároveň uplatněn nárok na peněžitou pomoc v mateřství z jednoho nebo více pojištění, ve kterých je splněna podmínka účasti na pojištění podle odstavce 2, a z pojištění, v němž není splněna tato podmínka, započtou se pro splnění této podmínky v pojištění, v němž tato podmínka splněna nebyla, jen ty dny v období dvou let před nástupem na peněžitou pomoc v mateřství, v nichž trvala účast na pojištění v 270 dnech souběžně v takovém počtu pojištění, z nichž je nárok na peněžitou pomoc v mateřství uplatňován. Není-li podmínka účasti na pojištění podle odstavce 2 splněna ve více pojištěních, započtou se pro splnění této podmínky doby účasti na pojištění v období dvou let před nástupem na peněžitou pomoc v mateřství jen u toho pojištění, v němž je nejvyšší denní vyměřovací základ; přitom platí postup podle věty první a druhé.*
> 
> 


Takže to, že jste nyní nastoupila do nového zaměstnání, ničemu nevadí. Pro nárok na PPM by se vám zohlednilo i předchozí zaměstnání.


V dotazu se ptáte z jakého základu by se vypočítávala „rodičovská“ – předpokládám, že máte na mysli spíše mateřskou? Ta se zpravidla vypočítává na základě příjmů (hrubé mzdy) v posledním zaměstnání, za posledních 12 měsíců. Měsíc, ve kterém je mateřská zahájena, se už nezohlední.


Rodičovský příspěvek je aktuálně 300 000 Kč na jedno dítě. Pokud nemáte nárok na mateřskou, pak si můžete zvolit RP maximálně do 10 000 Kč měsíčně. Pokud máte nárok na mateřskou (nebo pokud doloží příjem otec dítěte), pak si můžete zvolit i vyšší měsíční částku. Odpovídá výši PPM (70% z 30ti násobku redukovaného vyměřovacího základu pro PPM). Na podporu v nezaměstnanosti v nezaměstnanosti je nárok, i po delší pracovní neschopnosti. 


**V případě, že jste po skončení zaměstnání v pracovní neschopnosti, pak po skončení neschopenky budete mít určitě nárok na podporu v nezaměstnanosti.**


Nárok na podporu pro nezaměstnané vzniká v případě, že splňujete především podmínku „minimální doby v zaměstnání“. Což je minimálně 12 měsíců za poslední 2 roky.


Nemusí se ale jednat jen o dobu v zaměstnání v pravém slova smyslu. Pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je podstatná doba účasti na důchodovém pojištění.


Účast na důchodovém pojištění vzniká během zaměstnání (placením sociálního pojištění), nebo během podnikání (OSVČ si také platí důchodové pojištění).


Jako účast na důchodovém pojištění se ale započítávají i jiné činnosti – náhradní doby zaměstnání. Jedná se například o dobu na rodičovské dovolené nebo právě o neschopenku.


Viz paragraf 41, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 41
> 
> 
> (1) **Rozhodným obdobím pro posuzování nároků na podporu v nezaměstnanosti a podporu při rekvalifikaci jsou poslední 2 roky před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání.**
> 
> 
> (2) **Není-li splněna podmínka stanovená v § 39 odst. 1 písm. a) předchozím zaměstnáním, lze tuto podmínku splnit i započtením náhradní doby zaměstnání.** Do předchozího zaměstnání se nezapočítává doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností v době vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání (§ 25 odst. 1 a 3) a krátkodobým zaměstnáním. Překrývají-li se doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností a náhradní doba zaměstnání, započítává se do předchozího zaměstnání přednostně doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností.
> 
> 
> (3) **Za náhradní dobu zaměstnání se považuje doba**
> 
> 
> g) **trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény osoby po skončení výdělečné činnosti, která zakládala její účast na nemocenském pojištění** podle zvláštního právního předpisu97), pokud si tato osoba nepřivodila dočasnou pracovní neschopnost úmyslně a pokud tato dočasná pracovní neschopnost nebo nařízená karanténa vznikla v době této výdělečné činnosti nebo v ochranné lhůtě podle zvláštního právního předpisu.
> 
> 


Takže i když budete delší dobu po skončení zaměstnání na neschopence, nárok na podporu v nezaměstnanosti tím nebude nijak omezen.


Jiné to ale už bude s výpočtem výše podpory v nezaměstnanosti. 


Pokud by vám měl nárok na podporu v nezaměstnanosti vzniknout tím, že bude započítána tato náhradní doba důchodového pojištění (doba na nemocenské), pak se podpora v nezaměstnanosti nebude počítat na základě vaší výplaty v předchozím zaměstnání, ale vycházelo by se z průměrné mzdy v ČR.


A taková podpora je pak poměrně hodně nízká. Za první dva měsíce je to cca 5000 Kč, za další dva měsíce cca 4000 Kč a následně ještě o něco méně (v roce 2021 to pak může být o pár desítek korun více).


Viz paragraf 51, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 51
> 
> 
> (1) Podpora v nezaměstnanosti se uchazeči stanoví za první 2 měsíce ve výši 0,15 násobku, další 2 měsíce ve výši 0,12 násobku a po zbývající podpůrčí dobu 0,11 násobku průměrné mzdy v národním hospodářství za 1. až 3. čtvrtletí kalendářního roku předcházejícího kalendářnímu roku, ve kterém byla podána žádost o tuto podporu, jestliže
> 
> 
> a) splnil podmínku doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)] započtením náhradní doby a tato doba se posuzuje jako poslední zaměstnání,
> 
> 


Pro rok 2020 se pro výpočet této podpory používá částka cca 33 429 Kč. Pro rok 2021 bude stanovena nová částka (pravděpodobně o něco málo vyšší). Po skončení zaměstnání, pokud nebudete v pracovní neschopnosti (například z důvodu rizikového těhotenství), byste určitě měla jít na Úřad práce. Ideálně do 3 pracovních dní, tak aby vám začátek evidence na Úřadu práce, bezprostředně navazoval na skončené zaměstnání.


Pokud splňujete podmínku, pro nárok na podporu v nezaměstnanosti (minimálně 12 „odpracovaných“ měsíců za poslední 2 roky, což byste podle všeho měla), pak na ni máte nárok.


**Podpora v nezaměstnanosti je vypočítána z průměrného čistého výdělku za poslední 3 měsíce** (předchozí kalendářní čtvrtletí). Výše podpory je 65% za první dva měsíce, 50% za druhé dva měsíce a 50% za poslední měsíc. Do 50 roků, je délka podpory 5 měsíců.


**Během doby, kdy budete od Úřadu práce dostávat podporu v nezaměstnanosti, nesmíte mít žádnou další brigádu nebo jiný podobný příjem.** Ani nějaký minimální.


**Až po té, co by vám skončila podpora v nezaměstnanosti, si můžete začít přivydělávat. Ale jenom formou práce na DPČ** (dohoda o pracovní činnosti). Váš **příjem by nesměl překročit jednu polovinu minimální mzdy** ([v roce 2021 je to 7600 Kč](https://ferove-pujcky.cz/2020-zvyseni-vyplaty-minimalni-mzda-se-od-1-1-2021-zvysi-na-15-200-kc/)).


Práce na DPP (dohodu o provedení práce), během evidence na Úřadu práce není možná.


Co se týká nároku na mateřskou, tak tam záleží, jak vám to přesně bude vycházet. 


Pro nárok na mateřskou (peněžitou pomoc v mateřství), je nutné mít účast na nemocenském pojištění v délce alespoň 270 dní za poslední dva roky. To byste měla splňovat, pokud jste teď rok pracovala.


Další podmínkou je to, že v době zahájení mateřské (což je 6 – 8 týdnů před termínem porodu), musíte být buď zaměstnaná (to asi nebudete), nebo být alespoň v ochranné lhůtě 180 dní, od skončení posledního zaměstnání, ve kterém bylo zahájeno těhotenství. A to by mohl být váš případ.


Pokud jste nyní v 15 týdnu těhotenství, tak by vám to podle všeho mělo vycházet tak, že byste měla mít nárok na mateřskou (peněžitou pomoc v mateřství), i když v té době již budete nezaměstnaná. Do začátku mateřské pak můžete být vedená na Úřadu práce a pobírat podporu v nezaměstnanosti.