Maximální exkuční srážka na plat, mzdu, výdělek 8600 Kč - kolik Kč může účetní strhnout?




 Dobrý den,   

mám několik exekucí na plat přednostní i nepřednostní měsíční výdělek jsem tento měsíc měla 8.650 Kč a účetní mně strhla na exekuce 3.540 Kč, takže mně zbylo 5100 Kč. Je to správný výpočet? jsem sama děti ani manžela nemám, ůčetní mně řekla že se o tom bavit nebude že na to má program a hotovo.   

Velice děkuji za odpověď.
Dobrý den,   

  

pokud Vaše čistá měsíční mzda činila 8 650, - Kč a jiný příjem nemáte, maximální srážka pro přednostní pohledávky může v roce 2018 činit 1 616, - Kč.   

  

Správnost exekučních srážek si můžete ověřit přímo v kalkulačce Exekutorské komory ČR na adrese: <http://ekcr.cz/?p=kalkulacka_1>.
**Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. Doporučil bych tlouci hlavou o zeď, aby jste příště nedělal takové voloviny a potom sepsat (nebo nechat sepsat) návrh na exekuční titul kde můžete určit vybraného soukromého exekutora.

No a pak se jen budete modlit, aby bylo dlužníkovi co vzít a nezaplatil jste ještě navíc exekuční náklady, které Vám exekutor vyúčtuje, když z dlužníka nic nevymůže.

Předpokládám, že se jednalo o rozsudek v trestní věci a že Vám v rámci celého tohoto řízení bylo přiznáno zaplacení celé dlužné částky s příslušenstvím a další náklady. Je to neobvyklé, ale může být.

Většinou však soudy vymožení dluhu přehrávají na občanskoprávní řízení a v rámci trestního řízení (spekuluji z Vašeho trestního oznámení) přiznají pouze nepochybnou škodu a náklady. Výpočet výše podpory se odvíjí od příjmů (průměrného čistého výdělku), v posledním ukončeném zaměstnání. Týká se to i situace, kdy v novém zaměstnání pracujete jen krátkou dobu a jste ve zkušební době. Vždy je to poslední zaměstnání.


Viz paragraf 50, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> § 50 
> 
> 
> (1) **Výše podpory v nezaměstnanosti a podpory při rekvalifikaci se stanoví procentní sazbou z průměrného měsíčního čistého výdělku, který byl u uchazeče o zaměstnání zjištěn a naposledy používán pro pracovněprávní účely v jeho posledním ukončeném zaměstnání v rozhodném období podle pracovněprávních předpisů**; pokud se u něho tyto pracovněprávní předpisy neuplatňovaly vzhledem k úpravě stanovené zvláštními právními předpisy pro právní vztah, ve kterém vykonával své poslední ukončené zaměstnání, zjistí se pro účely podpory v nezaměstnanosti a podpory při rekvalifikaci jeho průměrný měsíční čistý výdělek obdobně podle pracovněprávních předpisů.
> 
> 


Pro výpočet výše podpory v nezaměstnanosti se zpravidla používá průměrný výdělek, který se určuje na základě příjmu, za poslední ukončené kalendářní čtvrtletí.


Ve vašem případě, se ale průměrný výdělek nedá použít, protože jste u nového zaměstnavatele jen krátkou dobu (méně než 21 odpracovaných dní). V takovém případě se dá podle zákoníku práce použít pravděpodobný výdělek.


Viz paragraf 355, Zákoník práce (zákon číslo 262/2006 Sb.):



> § 355 Pravděpodobný výdělek 
> 
> 
> (1) Jestliže zaměstnanec v rozhodném období neodpracoval alespoň 21 dnů, použije se pravděpodobný výdělek. 
> 
> 
> (2) Pravděpodobný výdělek zjistí zaměstnavatel z hrubé mzdy nebo platu, které zaměstnanec dosáhl od počátku rozhodného období, popřípadě z hrubé mzdy nebo platu, které by zřejmě dosáhl; přitom se přihlédne zejména k obvyklé výši jednotlivých složek mzdy nebo platu zaměstnance nebo ke mzdě nebo platu zaměstnanců vykonávajících stejnou práci nebo práci stejné hodnoty.
> 
> 


Takže výše podpory v nezaměstnanosti, po skončení vašeho aktuálního zaměstnání, kde jste ve zkušební době, se započítá na základě pravděpodobného výdělku. 


Nebo pokud budete pracovat alespoň 21 dnů, pak by se použil průměrný výdělek z aktuálního zaměstnání.


Nárok na podporu budete mít v každém případě, protože splňujete podmínku minimální odpracované doby 12 měsíců za poslední 2 roky. Měl byste mít nárok na podporu v plné výši – tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby. jedná se daleko o větší částku ...pod těmi 7000 to je pouze skryto..já měl exekuci na 990 kč..a když jsem to chtěl zaplatit,tak z toho najednou byli 4 exekuce,celkově za asi 500 000...ale chtěl jsem se zeptat,není zde někdo na koho sjel podvod jistý marek sadílek,brno?? vážený příteli, pokud vypínáte počítač jenom softwérově, zůstává pod napětím celý počítač. a taky žere hodně elektriku - asi tak 500 až 700 Kč za rok. počítač se musí vypnout vzadu malým vypinačem. podobně je to i s tiskárnou (ta má transformátor na nízké napětí. a i reprobedny jsou pod napětím i vypnuté. a všechny žerou peníze.   
lepší je to dělat jako to dělám já. mám takovou prodlužovačku se čtyřmi zásuvkami a VYPINAČEM. tam mám připojené PC a všechny periferie PC - tiskárnu, reprobedny, světlo a podobně.   
po skončení práce vypnu hlavní vypinač a mám klid. Výše podpory v nezaměstnanosti, se odvíjí mimo jiné, od důvodu pro ukončení zaměstnání.


Plná výše podpory v nezaměstnanosti (tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby), se vyplácí v případě:


* Výpověď dal zaměstnavatel na základě některého z důvodů v paragrafu 52 (například pro nadbytečnost)
* Zaměstnání bylo ukončeno na základě výpovědi zaměstnance nebo dohodou, na základě některého z tzv. „vážných důvodů“


Pokud je dána výpověď (nebo se jedná o ukončení zaměstnání dohodou), bez uvedení vážného důvodu, pak je po celou dobu nárok jen na 45%.


Vážné důvody jsou specifikovány v paragrafu 5, odstavec c, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> c) vážnými důvody důvody spočívající v 
> 
> 
> 1. nezbytné osobní péči o dítě ve věku do 4 let, 
> 
> 
> 2. nezbytné osobní péči o fyzickou osobu, která se podle zvláštního právního předpisu považuje za osobu závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve stupni II (středně těžká závislost), ve stupni III (těžká závislost) nebo ve stupni IV (úplná závislost), pokud s uchazečem o zaměstnání trvale žije a společně uhrazují náklady na své potřeby; tyto podmínky se nevyžadují, jde-li o osobu, která se pro účely důchodového pojištění považuje za osobu blízkou, 
> 
> 
> 3. docházce dítěte do předškolního zařízení a povinné školní docházce dítěte, 
> 
> 
> 4. místě výkonu nebo povaze zaměstnání druhého manžela nebo registrovaného partnera, 
> 
> 
> 5. okamžitém zrušení pracovního poměru zaměstnancem podle § 56 zákoníku práce, 
> 
> 
> 6. zdravotních důvodech, které podle lékařského posudku brání vykonávat zaměstnání nebo plnit povinnost součinnosti s Úřadem práce – krajskou pobočkou Úřadu práce a pobočkou Úřadu práce pro hlavní město Prahu (dále jen „krajská pobočka Úřadu práce“) při zprostředkování zaměstnání, nebo 
> 
> 
> 7. jiných vážných osobních důvodech, například etických, mravních či náboženských, nebo důvodech hodných zvláštního zřetele,
> 
> 


Stěhování, by dle mého, mělo být považováno za vážný důvod, byť v zákonu není explicitně uvedeno (může ale spadat například pod „jiné vážné osobní důvody“, nebo pod bod 4.) V případě že je pracovní poměr ukončen ještě ve zkušební době, pak byste měl mít standardně nárok na podporu v nezaměstnanosti – tedy za předpokladu že je splněna podmínka minimální odpracované doby (resp. doba účasti na důchodovém pojištění) v rozsahu nejméně 12 kalendářních měsíců za poslední dva roky.


V případě ukončení pracovního poměru ve zkušební době se také nejedná o výpověď. Během zkušební doby máte jak vy, tak i zaměstnavatel právo okamžitě ukončit pracovní poměr. Není zde výpovědní lhůta ani nárok na nějaké odstupné. S nárokem na podporu v nezaměstnanosti to ale v zásadě nesouvisí – resp. je zde pouze jedna věc.


Pokud ukončí pracovní poměr ve zkušební době zaměstnavatel, pak máte nárok na podporu v plné výši. Tj. první dva měsíc  65%, druhé dva měsíce 50% a zbytek doby 45%.


Výpočet výše podpory se provádí na základě čisté mzdy za předchozí kalendářní čtvrtletí.


Pokud v tomto období zaměstnanec neodpracoval minimálně 21 dní, pak není možné stanovit průměrný příjem a počítá se takzvaný pravděpodobný příjem.


Tedy zjednodušeně se spočítá, kolik byste si vydělal, pokud byste v rozhodném období odpracoval oněch 21 dní.


Výše podpory v nezaměstnanosti by se tedy měla odvíjet z příjmů v posledním zaměstnání. I když i zde mohou existovat výjimky. Vcetne monitoru a periferii nebo mas? Protoze pokud nic nemas, tak 8k je velmi napnuty rozpocet. je třeba podat návrh na vyškrtnutí věci ze soupisu a vylučovací žalobu. podává se k soudu, který schválil exekuci. na učtence nemusí byt vaše jméno, to je nesmysl. vy jako osoba poškozena musíte podat žalobu na exekutora a doložit účtenky ke všem vecem, ktere chcete vrátit. nedávno se změnil zákon v tom smyslu, že exekutor pokud vy dokážete ze jsou věci vaše, tak on musí na své náklady věci přivést zpátky, odkud je sebral. Na kompenzační bonus můžete mít nárok i jako starobní nebo invalidní důchodce. To, že pobíráte důchod, nemusí ničemu vadit. Podstatné je, aby byly splněny příslušné podmínky.


Mezi hlavní podmínky patří to, že příjem z podnikání být musí ve srovnávacím nebo případně rozhodném období, vaším převažujícím zdrojem příjmu. Příjmy se posuzují podle paragraf 6, 7 a 9 zákona o daních z příjmů. 


Jedná se tedy o příjmy:


* Ze závislé činnosti (například příjem ze zaměstnání apod.)
* Ze samostatně výdělečné činnosti (z podnikání)
* Z nájmu


Důchod, který dostáváte, nepatří mezi příjmy, které by se pro nárok na kompenzační bonus posuzovaly. Tj. jako byste ho vůbec neměla.


Další podmínkou, pro nárok na kompenzační bonus je to, že vaše podnikání bylo „významně dotčeno“. To se prokazuje tak, že příjem za předchozí měsíc byl nižší, než průměrná výše příjmu ve srovnávacím období:


* U kompenzace za únor 2021 tedy zadáváte příjmy (tržby z prodeje výrobků nebo služeb) za leden 2021 (důchod tam vůbec nepatří) a průměrnou výši příjmu (tržeb) za listopad 2018 až leden 2019 nebo listopad 2019 až leden 2020
* U kompenzace za březen 2021 zadáváte příjmy (tržby z prodeje výrobků nebo služeb za únor 2021 a průměrnou výši příjmů (tržeb) za prosinec 2018 až únor 2019 nebo prosinec 2019 až únor 2020


Důchod se do tržeb ve srovnávacím období vůbec nezahrnuje.


Pokud máte příjem v měsíci leden nebo únor 2021 nižší o 50%, než průměr v daném srovnávacím období, pak máte nárok na kompenzační bonus. 


Ten může být až 1000 Kč za den (tj. až 28 000 Kč za únor nebo až 31 000 Kč za březen) – záleží ale na tom, kolik jsou vaše průměrné příjmy ve srovnávacím období.


Pokud byste měla například za leden 2021 příjem 0 Kč, a ve srovnávacím období měla průměrnou výši příjmu 10 000 Kč, pak dostanete za únor 2021 kompenzaci jen 10 000 Kč (maximálně do výše průměrného příjmu).


Pokud byste měla například za leden 2021 příjem 5000 Kč a ve srovnávacím období měla průměrnou výši příjmu 10 000 Kč, pak dostanete za únor 2021 kompenzaci jen 5000 Kč (rozdíl mezi tržbami v lednu 2021 a průměrem ve srovnávacím období).