Nárok na podzimní kompenzační bonus při práci na DPP a DPČ
Dobrý den, jsem OSVČ, poskytoval jsem obchodní služby pro obchod se střelivem, ale o práci jsem přišel už v 1. vlně pandemie.


Zatím se mi nedaří v tomto oboru vydělávat, ale nadále platím zdravotní a sociální pojištění. V období od 1. června do 30 září jsem pracoval na DPČ a DPP, bez účasti na nemocenském pojištění v Galerii hl.m. Prahy, která však v důsledku krizových opatření byla zavřena.


Mám nárok na „podzimní“ kompenzační bonus? Pokud ano, za který typ subjektu mám žádat o KB?


Za odpověď předem děkuji.
Píšete, že jste v rozhodném období (od 1. 6. 2020 do 30. 9. 2020), pracoval na DPP nebo DPČ, pak je teoreticky možnost žádat o kompenzační bonus, na základě této práce na dohodu.


Tuto možnost byste ale měl jen v případě, že byste u práce na DPP nebo DPČ odváděl i sociální (nemocenské) pojištění. To znamená mít u DPP příjem nad 10 000 Kč měsíčně, nebo u DPČ příjem minimálně 3000 Kč.


Vzhledem k tomu, že píšete, že vám DPP a DPČ, nezakládala účast na nemocenském pojištění, pak vám na základě práce na dohodu, nárok na kompenzační bonus nevznikne.


Viz. Paragraf 4, zákon o kompenzačním bonusu, zákon číslo 461/2020 Sb.:



> § 4 Subjekt kompenzačního bonusu v případě osoby vykonávající práci na základě dohody o práci konané mimo pracovní poměr 
> 
> 
> (1) Subjektem kompenzačního bonusu je také osoba, která vykonávala v rozhodném období práci na základě dohody o práci konané mimo pracovní poměr a v důsledku toho byla alespoň 3 kalendářní měsíce účastna nemocenského pojištění jako zaměstnanec a současně nevykonávala jinou činnost, v jejímž důsledku by byla účastna nemocenského pojištění jako zaměstnanec. 
> 
> 
> (2) Dohodou o práci konané mimo pracovní poměr se pro účely tohoto zákona rozumí dohoda o provedení práce nebo dohoda o pracovní činnosti podle zákoníku práce. 
> 
> 
> (3) Zaměstnancem se pro účely tohoto zákona rozumí zaměstnanec podle zákona upravujícího nemocenské pojištění.
> 
> 


Dále píšete, že jste stále aktivní podnikatel (OSVČ). V takovém případě vzniká nárok na kompenzační bonus, pokud se na vaše podnikání přímo vtahoval nějaký zákaz nebo omezení činnosti. Nebo pokud jste alespoň 80% svých služeb dodával nějakému subjektu, na který se takové omezení/zákaz vztahoval.


Zmiňujete obchody se střelivem, pro které jste dodával nějaké služby. Tyto obchody byly po nějakou dobu uzavřeny. Takže by vám teoreticky mohl vznikat nárok.


Musel byste ale být schopen případně doložit, že vaše podnikání bylo, tako omezeno alespoň z 80% a také, že jste tyto služby nemohl nabídnout jinému odběrateli – viz paragraf 6, zákon o kompenzačním bonusu



> (2) Předmětem kompenzačního bonusu je také výkon samostatné výdělečné činnosti nebo výkon činnosti společnosti s ručením omezeným, které je subjekt kompenzačního bonusu společníkem, **a to v kalendářním dni, ve kterém byla tato činnost alespoň z 80 % vyloučena v důsledku bezprostředního zákazu nebo omezení opatřením podle § 1 vztahujícího se na** 
> 
> 
> a) **odběratele zboží, služeb nebo jiných výstupů subjektu kompenzačního bonusu, nejedná-li se o činnost subjektu kompenzačního bonusu, jejíž výstupy lze bez zásadních obtíží poskytovat jinému odběrateli**, nebo
> 
> 


Dále také, pokud byste o kompenzační bonus žádal jako OSVČ, pak by příjem z tohoto podnikání, musel být vaším hlavním příjmem v rozhodném období (od 1. 6. 2020 do 30. 9. 2020):



> (3) Předmětem kompenzačního bonusu v případě subjektu kompenzačního bonusu podle § 2 je výkon činnosti podle odstavce 1 nebo 2 pouze, pokud se jedná o subjekt, **u něhož převažující část příjmů v rozhodném období bezprostředně pocházela z jedné nebo více těchto činností**; přitom se zohlední pouze příjmy podle § 6, 7 a 9 zákona o daních z příjmů.
> 
> 


Vzhledem k tomu, že ve svém dotazu příliš nespecifikujete povahu svého podnikání, tak to nemohu posoudit. 


Pokud se domníváte, že jako OSVČ splňujete podmínky pro kompenzační bonus, tak si o něj můžete požádat prostřednictvím webu Finanční správy:


Online žádost o kompenzační bonus [najdete ZDE](https://www.financnisprava.cz/cs/financni-sprava/media-a-verejnost/nouzovy-stav/kompenzacni-bonus-podzim-2020/zadost-KB-podzim-2020/zadost-webova-aplikace). 


Klasické PDF formuláře pro jednotlivá období v průběhu podzimu jsou [k dispozici zde](https://www.financnisprava.cz/cs/financni-sprava/media-a-verejnost/nouzovy-stav/kompenzacni-bonus-podzim-2020/zadost-KB-podzim-2020/zadost-formular-pro-tisk).
Zdravím Vás, jak je to možné, to netuším. To není otázka pro mne, ale spíše pro policii či dopravní inspektorát. Jediné co Vy můžete eventuálně učinit je to, že budete vymáhat kupní cenu za automobil po prodávajícím, a to jako náhradu škody, kterou jste utrpěl v důsledku toho, že jste musel automobil vydat Policii ČR a nemůžete jej tedy používat. Zde by bylo naopak lepší, kdyby Vám byl automobil zabaven, a pokud ne, je nutné si schovávat veškeré náklady, které máte s tím, abyste vozidlo mohl užívat. Je dobré například zjistit Vaši průměrnou denní mzdu, a každý den, který jste strávil tím, že zařizujete věci kolem vozidla poté vymáhat jako náhradu škody po prodávajícím. Mám za to, že zde více nevymyslím, ale nebylo by od věci v této věci vyhledat právní pomoc advokáta, kterému přinesete veškeré listiny k vozidlu a listiny o všem co následovalo. Kontakty na advokáty naleznete na stránkách <http://www.advokatikomora.cz> nebo na <http://www.cak.cz>. Dobrý den,   

daňový bonus je mimořádný příjmem a ten jste povinen vydal insolvenčnímu správci.   

Nadto mnoho poučených správců daně kontroluje, zda je daňový subjekt v insolvenci a pokud je, odesílá takový přeplatek rovnou insolvenčnímu správci na účet majetkové podstaty. ne, ale pokud tím budeš vydělávat nad nějakou částku ročně, musíš to zdanit.doporučuji prostudovat [http://www.danarionline.cz/archiv/dokument/doc-d1684...](http://www.danarionline.cz/archiv/dokument/doc-d16840v19754-ostatni-zdanitelne-prijmy-fyzickych-osob/) to mas uplne fuk. hladaj do pcmcia alebo expesscard, podla toho, co tvoj book ma Zdravím Vás, ano insolvenční správce toto právo skutečně má, neboť náhrada mzdy za pracovní úraz je mimořádný příjem, který by měl plynout na oddlužení, naproti tomu bolestné, náklady léčení a případná náhrada za snížení společenského uplatnění by měly být vyplaceny dlužníku, neboť tyto příjmy kompenzují dlužníku újmu na zdraví, kterou v důsledku pracovního úrazu utrpěl. Dobrý den,   

  

souhlas zaměstnance se snížením mzdy nepotřebujete, nicméně si nejsme jistá, zda byly splněny podmínky pro snížení mzdy na 60% průměrného výdělku, neboť tak lze učinit jen v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí dle § 207 písm. b) zákoníku práce, případě pokud bylo vnitřním předpisem stanoveno snížení mzdy dle § 209 zák. Práce). Níže přikládám příslušné zákonné ustanovení. Pokud by podmínky ke snížení mzdy splněny byly, není třeba souhlasu zaměstnance. Ten se může následně bránit soudně.   

  

HLAVA III  

PŘEKÁŽKY V PRÁCI NA STRANĚ ZAMĚSTNAVATELE  

  

§ 207  

Prostoje a přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy:   

Nemůže-li zaměstnanec konat práci  

a)  pro přechodnou závadu způsobenou poruchou na strojním zařízení, kterou nezavinil, v dodávce surovin nebo pohonné síly, chybnými pracovními podklady nebo jinými provozními příčinami, jde o prostoj, a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 80 % průměrného výdělku,   

b)  v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 60 % průměrného výdělku.   

  

Jiné překážky v práci na straně zaměstnavatele:   

§ 208  

Nemohl-li zaměstnanec konat práci pro jiné překážky na straně zaměstnavatele, než jsou uvedeny v § 207, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši průměrného výdělku; to neplatí, bylo-li uplatněno konto pracovní doby (§ 86 a 87).   

§ 209  

 (1)  O jinou překážku v práci na straně jiného zaměstnavatele, než uvedeného v § 109 odst. 3, jde také tehdy, kdy zaměstnavatel nemůže přidělovat zaměstnanci práci v rozsahu týdenní pracovní doby z důvodu dočasného omezení odbytu jeho výrobků nebo omezení poptávky po jím poskytovaných službách (částečná nezaměstnanost).   

 (2)  Upraví-li v případech podle odstavce 1 dohoda mezi zaměstnavatelem a odborovou organizací výši poskytované náhrady mzdy, která přísluší zaměstnanci, musí náhrada mzdy činit nejméně 60 % průměrného výdělku; nepůsobí-li u zaměstnavatele odborová organizace, může být dohoda nahrazena vnitřním předpisem. Pěkný den,   

  

Ze součtu vašich příjmů (tedy důchodu a mzdy) odchází na splátky do oddlužení vše nad nezabavitelnou částku.   

Je tedy možné, že vám odchází určitá část ze mzdy a určitá část z důchodu. Nicméně by vám vždy měla zůstat nezabavitelná částka. Její výpočet si muzete ověřit na <https://insolvence.justice.cz/kalkulator-splatek/>  

  

Upozorňuji, že plnění v oddlužení musí být alespoň 30%. Reálně plnění tedy může být vyšší (dle vašich příjmů). Dobrý den,   

  

insolvenční správce dle mého názoru postupoval zcela správně.   

  

Přeplatek záloh na dani z příjmu je pro účely insolvenčního řízení považován za mimořádný příjem (jelikož o tuto částku jste celkem měl během minulého roku nižší čistý příjem, ze kterého byly srážky ve prospěch insolvenčního řízení prováděny, přičemž dle ust. § 412 odst. 1 písm. b) insolvenčního zákona jste povinen takový mimořádný příjem vydat insolvenčnímu správci k rozvržení mezi nezajištěné věřitele.   

Samy finanční úřady zákonný postup znají a přeplatky na daních / daňové bonusy nevyplácení dlužníkovi, ale k rukám insolvenčního správce na účet majetkové podstaty. Dobrý den,   

  

pokud jste dlužníkovým věřitelem a Vaše pohledávka byla do insolvenčního řízení přihlášena, doporučuji Vám zaslat soudu sdělení s Vaším názorem na věc, tj. zda má být dle Vašeho názoru oddlužení zrušení a prohlášen konkurs na majetek dlužníka anebo má být celé insolvenční řízení zrušeno (což po novele od 01.07.2017 umožňuje zákon přímo).   

  

Pokud máte za to, že dlužník pracuje „na černo“, informujte o tom insolvenčního správce, insolvenční soud a příslušný Inspektorát práce České republiky, kteří mohou zákonem předvídanými způsoby tuto informaci ověřovat.   

  

Bohužel pokud dlužník nehradí jak má, nikdo jej k tomu nemůže donunit. Pokud však dlužník nehradí řádně, soud jej od placení zbytku dluhu neosvobodí a dluhy mu tak zůstanou i po ukončení insolvenčního řízení. Pěkný den,   

  

v prvé řadě bych doporučila začít ihned jednat s insolvenčním správcem prodávajícího, ins spr. bude uveden v insolvenčním rejstříku po zahájení ins. řízení prodávajícího, resp. dlužníka.   

  

Pokud již bylo zahájeno insolvenční řízení, nesmí   

dlužník nakládat se svým (hodnotným) majetkem. Tento majetek by měl být přezkoumán ins. správcem, který se dle hodnoty majetku rozhodne, zda ho prodá a jeho výtěžek použije na účely oddlužení.   

  

V současné době máte pohledávku vůči dlužníkovi, která by měla být řádně přihlášena do insolvenčního řízení vč. smluvní pokuty (upozorňuji, že smluvní pokuta by měla být přihlášena pouze do výše původní jistiny, tedy 11.000,- Kč), pokud tedy nedojde k řádnému sjednání Kupní smlouvy.   

V této věci bych tedy jednala s insolvenčním správcem, který bude mít v ins. řízení dispoziční oprávnění nakládat s majetkem dlužníka (je tedy oprávněn za něj uzavřít KS). Ins. správce by mohl přihlédnout k existující SOSB.   

Pokud dojde k uzavření KS, můžete v rámci ins. řízení vymáhat sml. pokutu, ale pouze do výše původní jistiny, tedy 11.000,- Kč  

  

Pokud by správce odmítl uzavření KS, zvážila bych možnost zjištění, kdy začal dlužník uvažovat, resp. kdy začal spolupracovat s advokátem ohledně podání insolvenčního návrhu. Pokud by totiž uzavřel SOSB s vědomím, že bude brzy podávat ins. návrh a tedy věděl, že nemůže KS uzavřít, bylo by možné z vaší strany vyjádřit nesouhlas s povolením oddlužení popř. podat návrh na zrušení povoleného oddlužení, vzhledem k nepoctivému záměru dlužníka, který sepisovat SOSB již s úmyslem podat ins. návrh.