Dědictví po otci




 Jsem rozvedená z prvního manželství mám dceru 40let její otec je ve výkonu trestu s dcerou se nestýká až se vrátí bude bezdomovec možná bydlištěm někde na úřadě je zadlužený pokud zemře a dcera je jediné dítě o smrti se nedozví a nebude pozvána k dědictví jak to bude s dluhama? Pozvou ji k dědictví? Aby se mohla vzdát dluhů? Nejde to nějak pojistit ještě za života otce? Děkuji za odpověď
Dobrý den,   

každý dědic musí před notářem výslovně uvést, zda dědictví po zůstaviteli přijímá nebo odmítá, pokud už svým jednáním nedal najevo, že chce dědictví přijmout. Tedy notář nemůže dědictví přikázat někomu, kdo se k řízení nedostaví ani se nenechá pro ně zastoupit.   

  

Chcete-li celou záležitost vyřešit již za života otce, může se Vaše dcera předem dědického práva zříci a to smlouvou se zůstavitelem (otcem). Není-li ujednáno jinak, působí zřeknutí i vůči potomkům. Pro sepsání takové smlouvy je vyžadována forma veřejné listiny, tedy musíte kontaktovat notáře.
Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. Dobrý den. Jířo, v tomto případě se neobávejte. Chlapec není dlužníkem. Dlužníci jsou jeho rodiče a jen ti zodpovídají za své dluhy. U vás by měl trvalé bydliště chlapec, ne jeho rodiče. On není zodpovědný za jejich dluhy a vy také ne. Exekutoři musí vymáhat peníze po dlužnících a chodí tam, kde dlužník bydlí a je předpoklad, že se tam nachází jeho majetek. Úplně taky nerozumím. Pan novák by především nemusel napsat vůbec žádnou závěť, pak by dočlu k dědění ze zákona. A pokud by ji napsal, mohl by ji napsat různě. Možná je otázka, jaká omezení bu musel dodržet, například nemůže bez dalšího odkázad vše jen jednomu z dětí. Čili jde o to, přečíst si příslušný zákon a tam si ta omezení najít; ta skutečně záviseji na zletilosti dětí. Nezapomeňte, že již platí nový zákoník, který dává zůstaviteli větší možnost než dříve. To je úkol z práva? Pokud má disponent nastavená práva tak, že může disponovat s účtem i po smrti majitele (což může být), tak ten samotný výběr nebyl protiprávní.

Do dědictví jde stav účtu v okamžiku úmrtí, takže ten, kdo ty peníze po smrti majitele vybral, bude při vypořádání notářem nebo soudem vyzván, aby ty peníze (nebo odpovídající část) dědicům vyplatil. pro rozdělení spoluvlastnictví platí přesná pravidla. jako první krok si musíte v bance nejprve ověřit, že lze úvěr převést pouze na jednoho z dlužníků. pro převedení úvěru bude banka jistě požadovat nějakou smlouvu, jako ideální se jeví kupní smlouva, v níž jsou stanoveny finanční podmínky vypořádání. váš přítel bude povinen hradit daň z nabytí (té druhé poloviny domu) atd. v případě darování poloviny nemovitosti by se na vás vztahovala daň z příjmu (ve výši 15%). všechny okolnosti vypořádání spoluvlastnictví je proto potřeba předem důkladně zvážit, propočítat a prověřit varianty. dobrý den, trvalý pobyt se dá zrušit ve správním řízení. v darovací smlouvě na polovinu domu většinou bývá uvedeno, že otec ji daruje např. za předpokladu, že se o něj postaráte atd. pokud tam nic takového uvedeného není, neměl by být důvod k navrácení. to zda převést celou nemovitost do sjm či nikoli je spíše na dohodě vaší s manželem. vše má své pro a proti. V případě dědictví se už od roku 2014 neplatí dědická daň. Platí se ale poplatky u notáře, který je pověřený vyřízením dědictví (pozůstalostního řízení).


Poplatky u notáře jsou stanoveny příslušnou vyhláškou – jedná se o 191/2001 Sb., viz paragraf 13:



> *§ 13* 
> 
> 
> *(1) Odměna notáře jako soudního komisaře, jejíž základ je stanoven v § 12 odst. 1 až 4,* 
> 
> 
> *činí z prvních 100 000 Kč základu ………………………….. 2,0 %,* 
> 
> 
> *z přebývající částky až do 500 000 Kč základu …………. 1,2 %,* 
> 
> 
> *z přebývající částky až do 1 000 000 Kč základu ………. 0,9 %,* 
> 
> 
> *z přebývající částky až do 3 000 000 Kč základu ………. 0,5 %,* 
> 
> 
> *z přebývající částky až do 20 000 000 Kč základu …….. 0,1 %,* 
> 
> 
> *nejméně však 600 Kč.  Částka nad 20 000 000 Kč se do základu nezapočítává.*
> 
> 


To znamená, že pokud by **celková hodnota dědictví** (nejenom nemovitosti, ale celková hodnota veškerého majetku, který spadá do dědictví), **byla ve výši např. 2 milióny korun**, pak budete u notáře platit poplatek ve výši 16 300 Kč + DPH 3 423 Kč**, celkem 19 723 Kč.**


Viz například tato [kalkulačka pro výpočet notářských poplatků](https://kalkulacka.org/kalkulacka-poplatky-u-notare-v-dedickem-rizeni/).


Krom toho může notář požadovat i další poplatky za některé specifické úkony. Ty jsou ve vyhlášce stanoveny buď jako konkrétní sazba za daný úkon, nebo jako sazba za hodinu. Hlavní je, ale výše uvedená sazba, která se odvíjí od celkové hodnoty dědictví.


S dědictvím pak mohou být spojeny i různé další platby – správní poplatky za převod (auta, nemovitosti), za vyklizení nemovitosti, atd., to se ale dá jen těžko zobecnit. Doporučil bych tlouci hlavou o zeď, aby jste příště nedělal takové voloviny a potom sepsat (nebo nechat sepsat) návrh na exekuční titul kde můžete určit vybraného soukromého exekutora.

No a pak se jen budete modlit, aby bylo dlužníkovi co vzít a nezaplatil jste ještě navíc exekuční náklady, které Vám exekutor vyúčtuje, když z dlužníka nic nevymůže.

Předpokládám, že se jednalo o rozsudek v trestní věci a že Vám v rámci celého tohoto řízení bylo přiznáno zaplacení celé dlužné částky s příslušenstvím a další náklady. Je to neobvyklé, ale může být.

Většinou však soudy vymožení dluhu přehrávají na občanskoprávní řízení a v rámci trestního řízení (spekuluji z Vašeho trestního oznámení) přiznají pouze nepochybnou škodu a náklady. Pokud by vaše žena po skončení rodičovské dovolené nastoupila do původního zaměstnání, kde by byla na poloviční úvazek a následně onemocněla, nebo byla v pracovní neschopnosti i z jiného důvodu, tak by měla mít nárok na „nemocenskou“ (nemocenské dávky).


To jestli je na nemocenské z důvodu běžné nemoci, nebo kvůli rizikovému těhotenství zde nehraje žádnou roli – na posuzování nároku na nemocenské dávky a na výpočet výše nemocenské to nemá žádný vliv.


U [nemocenských dávek](https://ferove-pujcky.cz/kalkulacka-vypocet-nemocenske-a-nahrady-mzdy-2020/) se vychází ze skutečných příjmů (hrubé mzdy) za posledních 12 měsíců. Pokud je v období posledních 12 měsíců odpracována jen kratší doba, pak se výpočet provádí z tohoto kratšího období.


U vaší ženy by se tedy vycházelo z příjmů po skončení rodičovské dovolené – z toho kolik by dostávala v zaměstnání na poloviční úvazek.


Při práci na DPP nebo DPČ by pak záleželo na tom, jak vysoký by byl její příjem a jaká forma dohody by byla sjednána.


Pokud by se jednalo o dohodu o provedení práce (DPP) a měsíční příjem nižší než 10 tisíc korun, pak není povinnost odvádět sociální a zdravotní pojištění (ani zaměstnavatel, ani zaměstnance) a v takovém případě by vaše žena neměla vůbec nárok na placenou nemocenskou.


Pokud by to byla dohoda o pracovní činnosti, kde by byl sjednán rozhodný příjem nižší než 3000 Kč, pak opět není hrazeno sociální/zdravotní pojištění a také není nárok na nemocenské dávky během pracovní neschopnosti.


Co se týká rodičovské dovolené, tak na tu je dle zákoníku práce nárok až do 3 roků dítěte. Něco jiného je pak rodičovský příspěvek, u kterého si můžete nastavit „libovolnou“ dobu čerpání.


Ano, je možné být doma na rodičovské dovolené, bez nároku na rodičovský příspěvek.  Nebo i obráceně, je možné chodit do zaměstnání a i nadále čerpat rodičovský příspěvek. dobrý den, navzájem máte jako spoluvlastníci vůči sobě předkupní právo. pokud jej nevyužijete, mohou proda a nový většinový vlastník může podat žalobu na vypořádání spoluvlastnického podílu a ten by pravděpodobně rozhodl, že máte druhého vlastníka vyplatit a nebo on vás. případně pokud by byla shoda, tak se domluvit na rozdělení pozemku, ale předpokládám,že pokud je pozemek určen k výstavbě a většina vlastníků chce prodat, tak výstavbě asi nezabráníte, pokud si pozemek sama nekoupíte. každopádně bych určitě raději investovala do kvalifikované porady s dobrým advokátem.