anuita a nájemné

 dobrý den, ráda bych se zeptala na jednu věc. syn nedávno koupil byt. ještě sedm let by měl splácet anuitu a po splacení mu bude byt převeden do osobního vlastnictví. při převodu obec,která se podílela finančně na stavbách bytovek vydala potvrzení o tom, kolik peněz musí syn zaplatit bytovému družstvu, kolik peněz musí syn zaplatit na fond oprav a další částka je nájemné, které má povinnost taktéž platit do převodu do osobního vlastnictví, měsíčně , do konce roku 2023. stejně jako první dvě platby.předchozí majitel platil za všechny tři položky dohromady 2200 korun. nic dalšího obci neplatil. po synovi chce ale obec o 590 korun měsíčně více. z původní položky s názvem nájemné vznikla položka s názvem splátka hypotéky ( navíc mají špatně spočítaný počet splátek) a objevila se nová položka s názvem nájemné, která zahrnuje správu domu a čistý nájem. vodné, stočné a veškeré energie syn platí zvlášť. celková suma, kterou syn má platit obci tím stoupla o 590 korun měsíčně než bylo uvedeno při převodu nemovitosti. ze tří položek jsou tedy náhle čtyři. pan starosta ani p.účetní mi nejsou schopni vysvětlit, kde se ona částka vzala a proč ji předchozí nájemník bytu neplatil. prý budou hledat oporu v paragrafech. přestože syn platí družstvu splátky úvěru,které jsou schválené ostatními členy družstva, tedy anuitu, obec tvrdí, že se nejedná o žádnou splátku úvěru. prý se družstvu platit musí. a nájemné k tomu, protože nájemné nemůže být nula. toť vše, co mi bylo sděleno. má syn nárok jako člen družstva vidět nájemní smlouvu předchozího nájemce ? má obec právo manipulovat s výši nájemného, u ktereho není schopna vysvětlit, proč ho chce a proč v takovéto výši? může si obec stanovit , kolik chce za nájem, když syn platí veškeré energie i fond oprav a splatky anuity zvlášť ? jak se máme v takovém případě branit? děkuji za odpověď. patricie sassi vysoké mýto
dobrý den,prodávala jsem takto dvě nemovitosti. obec nemůže kvůli dotacím byty převést dříve než před dvacetiletou lhůtou,ke které se zavázali, tudíž jimi ani nelze ručit. koukala jsem teď do předpisu plateb a našla jsem,že jim kromě nájemného po několika letech zavedli částku,kterou přispívají do fondu oprav,což na začástku nebylo. u mého bytu cca 74m2 to dělá 750,- kč/měc. logicky se družstevníci domluvili,že by bylo vhodné spořit,aby po 20letech byty sice nebyli jejich,ale bez jediné naspořené částky na opravy a rekonstrukce. tak se zkuste zeptt,jestli to není to samé. a také došlo k ddělení provozní režie, která byla dříve ve fondu oprav. moc bytů to nemá,ale přeci jen. z provozního platí běžné denní věci - úklidové prostředky apod.tak zkuste zapátrat. hodně štěstí a ať se synovy dobře bydlí!!!
Dobrý den,   

  

jestliže jste si s pronajímatelem v nájemní smlouvě neujednali vlastní podmínky zvyšování nájemného, pak opravdu nelze nájemné zvýšit o více jak 20% v souhrnu za tři roky.   

  

Níže uvádím citaci příslušného ustanovení občanského zákoníku č. 89/2012 Sb. , v němž je popsán přesný postup, jak může ke zvýšení nájemného dojít:   

  

§ 2249  

 (1) Neujednají-li si strany zvyšování nájemného nebo nevyloučí-li zvyšování nájemného výslovně, může pronajímatel v písemné formě navrhnout nájemci zvýšení nájemného až do výše srovnatelného nájemného obvyklého v daném místě, pokud navržené zvýšení spolu s tím, k němuž již došlo v posledních třech letech, nebude vyšší než dvacet procent. K návrhu učiněnému dříve než po uplynutí dvanácti měsíců, v nichž nájemné nebylo zvýšeno, nebo který neobsahuje výši nájemného a nedokládá splnění podmínek podle tohoto ustanovení, se nepřihlíží.   

 (2) Prováděcí právní předpis stanoví podrobnosti a postup pro zjištění srovnatelného nájemného obvyklého v daném místě.   

 (3) Souhlasí-li nájemce s návrhem na zvýšení nájemného, zaplatí počínaje třetím kalendářním měsícem po dojití návrhu zvýšené nájemné, jak bylo navrženo. Nesdělí-li nájemce v písemné formě pronajímateli do dvou měsíců od dojití návrhu, že se zvýšením nájemného souhlasí, má pronajímatel právo navrhnout ve lhůtě dalších tří měsíců, aby výši nájemného určil soud; návrhu podanému po uplynutí této lhůty soud nevyhoví, namítne-li nájemce, že návrh byl podán opožděně. Soud na návrh pronajímatele rozhodne o nájemném do výše, která je v místě a čase obvyklá s účinky ode dne podání návrhu soudu.   

 (4) Navrhuje-li nájemce snížení nájemného, použijí se ustanovení odstavců 1 až 3 obdobně. Zdravím Vás, pokud chcete komukoli cokoli darovat a nemovitost zvláště, musí se na daru, a to včetně spoluvlastnického podílu na nemovitosti dohodnout oba účastníci darovací smlouvy, kdy musí být naprosto přesně jasné jak vysoký spoluvlastnický podíl bude na obdarovaného převeden. Pokud toto není vyjednáno, nemá smysl sepisovat darovací smlouvu. Dále záleží i na tom, zda jste byt nabyla před uzavřením manželství, a pokud ano, tak se jedná o Váš výlučný majetek, se kterým můžete disponovat výlučně Vy.   

Na Vašem místě mám za to, že nabídka 1/3 bytu je přiměřená výši dluhu, s ohledem na skutečnost, že se jedná o podílové spoluvlastnictví tak je pravdou, že byste poté každý z Vás mohli disponovat se svým spoluvlastnickým podílem, pokud tento byt není ve společném jmění manželů (SJM), což se nedomnívám, neboť jinak by nebylo možné bez souhlasu Vašeho muže synovi cokoli darovat. Takže nejdříve je nutné, abyste mi sdělila, zda je byt výlučně Vaším vlastnictví nebo, zda jej máte v SJM.   

Obecně platí, že pokud by se kdokoli ze spoluvlastníků rozhodl převést svůj spoluvlastnický podíl na třetí osobu, může tak učinit sám, ale s tím, že převádí pouze svůj podíl. Pokud by však šlo o převod celého bytu museli by s tímto převodem souhlasit všichni podíloví spoluvlastníci, neboť se převádí podíly všech spoluvlastníků. Jediné kde je nutné se dohodnout je nakládání se společnou věcí jako celkem, tj. zvelebení nemovitosti, jaké práce se budou dělat, kdy a proč. Daň z nemovitosti byste hradili dle velikosti Vašich spoluvlastnických podílů a rovněž byste ve výši podílů měli hradit i náklady spojené s údržbou nemovitosti.   

Pokud byste spoluvlastnický podíl na syna převedla a on se dostal do exekuce, exekutor by rovněž zpeněžil jen jeho podíl a Vaše podíly by Vám zůstaly. V tomto případě je však nejlepší sepsat darovací smlouvu s příkazem, že po úhradě dluhu manželovi, je Vám manžel povinen spoluvlastnický podíl darovat, ale mám pocit, že s tímto řešením Váš manžel nebude souhlasit, takže je nutné se nejdříve dohodnout mezi sebou a poté něco řešit.   

Ohledně uznání dluhu, je vhodné sepsat uznání dluhu, případně i se splátkovým kalendářem, v němž si věřitel s dlužníkem dohodnou splatnost výši a počet měsíčních splátek, kdy pokaždé když dlužník peníze věřiteli uhradí učiní se písemný záznam do splátkového kalendáře s uvedením data předání splátky a podpisem věřitele a případně i dlužníka, a to proto, abyste oba v rukou měli důkaz o hrazení dluhu. Osobně považuji za nejrozumnější, abyste s manželem navštívili advokáta a s ním vše probrali, ono by totiž asi nebylo úplně od věci přitlačit syna, a to i pod hrozbou soudu, aby Vám dluh splácel či se s advokátem dohodnout na jiném vhodném řešení. Kontakty na advokáty naleznete na stránkách <http://www.advokatikomora.cz> nebo na <http://www.cak.cz>. U příspěvku na bydlení musí být splněny základní podmínky – tedy především to že v daném bytě/domě máte uzavřenu platnou nájemní smlouvu (nebo se jedná o dům/byt v osobním/družstevním vlastnictví).


Další podmínkou je pak to, že v daném bytě/domě máte trvalé bydliště. 


Kromě těchto dvou hlavních podmínek se pak dokládají náklady na bydlení za předchozí kalendářní čtvrtletí. Pokud byste si o příspěvek na bydlení žádala nyní (leden 2020), pak by se měli dokládat náklady na bydlení za říjen, listopad a prosinec 2020.


Současně s tím se pak dokládají příjmy (za všechny osoby, které mají v daném bytě trvalé bydliště, resp. patří mezi členy společné domácnosti), také za předchozí kalendářní čtvrtletí.


Mezi náklady na bydlení se započítává především nájemné a poplatky za služby jako je například platba za plyn, elektřinu, vodu apod. Určitě budete potřebovat od majitele rozpis těchto plateb – viz zákon o státní sociální podpoře, zákon číslo 117/1995 Sb., paragraf 25:



> *(2) Náklady na bydlení musí být pro nárok a výši příspěvku na bydlení rozepsány na jednotlivé položky podle odstavce 1, náklady za plnění poskytované s užíváním bytu se prokazují podrobným rozpisem jednotlivých služeb. Náklady placené zálohově musí být v pravidelném zúčtovacím období zúčtovány. Zúčtovací období je nejvýše dvanáctiměsíční.*
> 
> 


Co se týká toho, jak vysoké nájemné budete platit, tak to nehraje až takovou roli. U příspěvku na bydlení to funguje tak, že jsou stanoveny určité normativní náklady na bydlení. Ty se odvíjí od počtu osob (které v daném bytě bydlí), od toho jestli se jedná o nájemní bydlení (nebo byt v osobním/družstevním vlastnictví) a také záleží na velikosti města/obce.


Pokud máte náklady na bydlení (nájem+služby) vyšší než tyto normativní náklady na bydlení tak vám může být příspěvek na bydlení přiznán maximálně do výše normativních nákladů.  

Je to tedy tak, že sociální dávka příspěvek na bydlení, vám nemusí pokrýt vaše skutečné náklady na bydlení. 


Také byste měla zohlednit to, že na příspěvek na bydlení nebudete mít nárok ihned po nastěhování do nového bydlení. Nárok vám bude vznikat až s určitým zpožděním. Až od doby, kdy budete schopna doložit náklady na bydlení za leden až březen 2020. A také si do nového bydlení musíte vyřídit změnu trvalého bydliště. O příspěvek na bydlení je možné žádat, pokud bydlíte v bytě/domě v osobním vlastnictví, nebo pokud se jedná o byt/dům v družstevním vlastnictví, nebo pokud máte v daném bytě/domě uzavřenu nájemní smlouvu (což by zřejmě měl být váš případ).


Další podmínkou je pak to, že v daném bytě/domě máte vedené trvalé bydliště. Pokud byste ho ve zmiňovaném bytě neměla, pak si nejprve musíte vyřídit změnu trvalého pobytu.


To je poměrně jednoduché. Stačí zajít na příslušný úřad (zpravidla městský nebo obecní úřad, oddělení evidence obyvatel). Stačí doložit občanský průkaz (ten vám pak budou vydávat nový) a platnou nájemní smlouvu.


Majitel bytu nemá zákonnou možnost bránit vám ve zřízení trvalého pobytu, bude ale o tom z daného úřadu informován.


Pokud pak máte nájemní smlouvu a trvalé bydliště, můžete zajít na Úřad práce, a zde si podat žádost o příspěvek na bydlení.


U příspěvku na bydlení se dokládají náklady na bydlení a příjmy (za všechny osoby, které mají v bytě trvalé bydliště), za předchozí kalendářní čtvrtletí. Aktuálně (tedy květen 2020) se budou dokládat příjmy a náklady na bydlení za první kalendářní čtvrtletí 2020 (tedy za měsíce leden, únor a březen 2020).


Příjmy se k žádosti o příspěvek na bydlení dokládají buď formou potvrzení od zaměstnavatele (třeba vámi zmiňovaná brigáda) nebo formou čestného prohlášení o příjmech. Na všechno jsou formuláře – buď vytištěné na Úřadu práce, nebo se popř. můžete podívat na online verze – [viz zde](https://www.mpsv.cz/-/zadost-o-prispevek-na-bydleni)


Mezi náklady na bydlení, které se také dokládají za příslušné kalendářní čtvrtletí, pak spadá především zaplacené nájemné (dokládají se reálně zaplacené náklady – složenky nebo třeba výpis z účtu), a dále pak služby – voda., elektřina, plyn, odvoz odpadů apod.


Pokud byste měla ve smlouvě uvedenu jen jednu částku – například něco jako „nájem včetně služeb = 7500 Kč“ – pak musíte pronajímatele bytu požádat, aby vám platby (zálohy) na jednotlivé služby rozepsal (kolik z toho je na elektřinu, plyn, vodu apod.).


Výše příspěvku na bydlení se pak odvíjí od toho, kolik osob bydlí, jaké jsou doložené příjmy a náklady a o jak velké město/obec se jedná.


To jestli jste studentka, nezaměstnaná apod., nehraje žádnou zvláštní roli. Zdravím Vás, jediné co můžete dle mého názoru v této věci učinit je to, že buď Vy i Vaše přítelkyně sepíšete čestná prohlášení, kde výslovně uvedete, co patří Vám, co přítelkyni a co zadlužené dceři. Čestná prohlášení opatříte úředně ověřeným podpisem. Nebo ještě je možné se zadluženou dcerou přítelkyně uzavřít nájemní smlouvu, kde bude výslovně uvedeno i to, co ze zařízení bytu či domu patří Vám coby pronajímatelům a co zadlužené dceři coby nájemci. Jelikož se jedná o nájemní smlouvu je nutné určit i výši nájemného, Jen pozor i příjmy z nájmu pokud přesáhnou určitou výši podléhají dani z příjmu. Osobně mám za to, že nájemní smlouva, jelikož se jedná o smlouvu je lepším dokladem o vlastnictví Vašich věcí než čestná prohlášení. I podpisy na nájemní smlouvě bych raději nechala úředně ověřit. Na příspěvek na bydlení vzniká nárok při splnění zákonem požadovaných podmínek. To, zda je syn student, zaměstnanec nebo nezaměstnaný, ve výsledku není až tak podstatné.


Pokud má syn uzavřenou platnou nájemní smlouvu (pozor nesmí to být podnájemní smlouva), pak by mohl mít nárok na příspěvek na bydlení. 


O příspěvek na bydlení by si žádal on, pokud je nájemní smlouva uzavřena na jeho jméno (o příspěvek na bydlení pro jeden byt žádá vždy pouze jedna osoba)


U příspěvku na bydlení je nutné doložit náklady na bydlení za předchozí kalendářní čtvrtletí. Viz příslušný formulář – [doklad o výši nákladů na bydlení](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/doklad-o-vysi-nakladu-na-bydleni#obsah). 


Tj. pokud by si šel vyřídit příspěvek nyní, tak je to ještě říjen – prosinec 2020, od začátku dubna se pak dokládá leden až březen 2021 (dokládá se zpravidla vždy jednou za čtvrt roku, během epidemie tam ale jsou výjimky). O dávku je případně možné požádat i 3 měsíce nazpět.


Mezi náklady na bydlení, patří především nájem, platby za služby a energie jako je voda, plyn, elektřina apod. Pokud platí majiteli bytu jednu částku, tak bude potřebovat rozpis, co z toho je nájem a co z toho je platba za energie nebo služby.


Dále se dokládají příjmy (opět za příslušné kalendářní čtvrtletí). Příjem se dokládá za všechny osoby, které v bytě bydlí (tedy včetně spolubydlících).


Mezi příjmy patří skoro vše – podrobněji viz paragraf 5, zákona o státní sociální podpoře (zákon číslo 117/1995 Sb.):


* Sociální dávky jako například příspěvek na dítě (pokud je někdo z nich příjemcem této sociální dávky)
* Příjmy ze zaměstnání nebo podnikání
* Příjmy typu podpora v nezaměstnanosti, nemocenské dávky, důchodové dávky apod.
* Příjmy z brigád (práce na DPP nebo DPČ)
* Výživné (alimenty)


Pokud některá z osob nemá žádné příjmy, pak vyplňuje formulář – [prohlášení osob, které nemají příjmy rozhodné pro nárok na dávky](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/prohlaseni-osob-ktere-nemaji-prijmy-rozhodne-pro-narok-na-davky#obsah). 


Žádost o příspěvek na bydlení a další formuláře, které mohou být případně potřeba, je možné [najít zde](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/zadost-o-prispevek-na-bydleni). 


Žádost je možné podat osobně na Úřadu práce v místě bydliště, poštou nebo případně i elektronicky (přes datovou schránku nebo emailem s elektronickým podpisem). Pěkný den,   

  

je na majiteli bytu, s kým uzavře nájemní smlouvu. Pokud si někdo bude lustrovat vašeho přítele, může se domnívat, že bude mít problém hradit nájem.   

  

Mohu vám doporučit sjednat nájemní smlouvu pouze na vás, aby tam nebyl jako nájemník i přítel s tím, že za hrazení nájemného budete odpovědná pouze vy, popřípadě navrhnout pronajímateli, že uhradíte kauci na př. 2-3 nájmy, ze které by se mohl uspokojit v případě neplacení nájemného z vaší strany (případně toto uveďte do smlouvy). Dobrý den,   

  

pokud jde o úhradu náhradního ubytování a zakoupení nového nábytku, pak mám za to, že požadavek pronajímatele není oprávněný, zejména pokud je to skutečně tak, jak slyše Váš přítel. Váš přítel by pak mohl při případném soudním sporu svědčit. Navíc by u soudu musel pronajímatel prokázat, že bylo nutné opustit byt a vyměnit nábytek - což by mu musela potvrdit deratizační firma, či hygiena, případně znalec.   

Náklady na desinsekci byste musela hradit za situace, kdy by bylo prokázáno, že se v bytě vyskytovaly ještě v době Vašeho pronájmu. Dobrý den,   

občanský zákoník ve svém ustanovení § 2219 NOZ dává pronajímateli oprávnění ke vstupu do pronajatého bytu za předpokladu, že nájemci to předem a v přiměřené době oznámí. Dále má možnost nájemce pokud mu vzniknou činností pronajímatele obtíže, které nejsou jen nepodstatné požadovat slevu z nájmu (§ 2219 odst. 2 NOZ).   

Rozhodně výkon tohoto oprávnění pronajímatele nesmí být nad míru, kdy by již docházelo ze strany pronajímatele k šikanujícímu výkonu práva nebo nadměrnému obtěžování nájemce.   

Zároveň ustanovení o předložení vyžádaných dokladů včetně průkazu totožnosti osob je dle mého názoru již přehnané a rozhodně nevyplývá z ust. § 2219 NOZ, které dává pronajímateli pouze oprávnění ke vstupu a kontrole věci. Tedy žádný zákon nedává pronajímateli oprávnění požadovat předložení průkazu totožnosti po nájemci a dalších osobách, a pokud tak nájemce neučiní, nemůže mu ze strany pronajímatele být nájemní vztah ukončen.   

Doporučuji Vám vyzvat pronajímatele, aby Vámi uvedené ustanovení nájemní smlouvy upravil, co se týče povinnost předkládat vyžádané doklady a průkaz totožnosti, neboť takové ustanovení není právně vynutitelné a nelze pro jeho neplnění ukončit nájemní vztah. Co se týče vstupu do bytu a kontroly bytu na to má ze zákona pronajímatel právo (§ 2219 NOZ).   

Na závěr dotazu uvádím, že dle ust. § 2272 NOZ má nájemce právo přijímat do své domácnosti kohokoli a příjme-li nového člena do své domácnosti, má povinnost to pronajímateli oznámit bez zbytečného odkladu. Neučiní-li tak do 2 měsíců, co změna nastala, má se za to, že závazně porušil svou povinnosti. Tedy pronajímatel bude informován o počtu osob žijících v nájemcově domácnosti. Dobrý den,   

  

jestliže již byl dům v katastru nemovitostí přepsán na Vašeho bratra, pak lze danou situaci řešit tak, že Vaši rodiče sepíší závěť v níž přikáží Vašemu bratrovi jakožto jednomu z dědiců aby Vám vydal určitou finanční částku pod podmínkou nenabytí dědictví. Případně mohou v závěti stanovit, aby byla darovaná nemovitost započtena na jeho povinný díl i déle, než za tři roky (jak je stanoveno zákonem).   

Doporučuji obrátit se na advokáta či notáře, v případě, že se rodiče rozhodnou závěť sepsat.   

  

Na danou situaci se vztahují ustanovení § 1569 a násl. a § 1658 a násl. občanského zákoníku č. 89/2012 Sb.