skončení pracovního poměru bývalého ředitele školy




 Dobrý den. Vyhrála jsem konkurzní řízení na pozici ředitele základní školy a mám již také jmenovací dekret k datu 2.7.2018. Současná ředitelka byla odvolána z funkce po šestiletém období k 1.7.2018, před dosazením do funkce byla na škole zaměstnána jako učitelka na dobu neurčitou. Ostatní pedagogové mají také pracovní smlouvy na dobu neurčitou. S mým příchodem na školu nastává personální problém, protože jsem nově příchozí. Ráda bych se zeptala, zda má současná ředitelka nárok na pracovní místo. Bere se v úvahu její předchozí smlouva, nebo její pracovní poměr končí uplynutím doby, na kterou byla jmenována? Četla jsem o skončení pracovního poměru z důvodu fikce výpovědního důvodu podle §52 písm. c) zákoníku práce. Je to tento případ? Jak bych měla v tomto případě postupovat? Není mi moc jasné, jak můžu splnit podmínku nabídky volné pozice, když žádné volné místo na škole není. Předem děkuji za odpověď.
Dobrý den,   

  

dle § 73a odst. 2 zákoníku práce - Odvoláním nebo vzdáním se pracovního místa vedoucího zaměstnance pracovní poměr nekončí; zaměstnavatel je povinen tomuto zaměstnanci navrhnout změnu jeho dalšího pracovního zařazení u zaměstnavatele na jinou práci odpovídající jeho zdravotnímu stavu a kvalifikaci. Jestliže zaměstnavatel nemá pro zaměstnance takovou práci, nebo ji zaměstnanec odmítne, jde o překážku v práci na straně zaměstnavatele a současně platí, že je dán výpovědní důvod podle § 52 písm. c) ; odstupné poskytované zaměstnanci při organizačních změnách náleží jen v případě rozvázání pracovního poměru po odvolání z místa vedoucího zaměstnance v souvislosti se zrušením tohoto místa v důsledku organizační změny.   

  

Tedy i v případě, že odvolaný ředitel byl již u daného zřizovatele v pracovním poměru před jeho jmenováním do funkce, původní pracovní poměr se neobnovuje.   

  

Z výše uvedeného vyplývá, že pokud pro odvolaného ředitele, nemáte práci, která by odpovídala jeho zdravotnímu stavu a kvalifikaci, jde o fikci výpovědního důvodu podle § 52 písm. c) ZP. Zřizovatel tímto může dát takovému zaměstnanci výpověď s odvoláním na výpovědní důvod podle § 52 písm. c) ZP.   

Při skončení pracovního poměru z důvodu fikce výpovědního důvodu podle § 52 písm. c) má zaměstnanec právo na odstupné poskytované podle § 67 odst. 1, jen jestliže byl z vedoucího místa odvolán a jestliže důvodem odvolání bylo zrušení jím zastávaného vedoucího pracovního místa v důsledku organizační změny (k výši odstupného srov. komentář k § 67). Zaměstnanci, který se sám vzdal vedoucího pracovního místa nebo který byl odvolán z jiného důvodu, při skončení pracovního poměru pro fikci výpovědního důvodu podle § 52 písm. c) odstupné nenáleží.
Zaměstnavatel se vás určitě nemůže „zbavit“ dohodou. To je nesmysl. Zaměstnavatel vám může dát výpověď. Tu vám může dát, podle poměrně jasně definovaných podmínek v zákoníku práce (například pro nadbytečnost apod.).


V případě výpovědi ze strany zaměstnavatele, pak máte nárok na standardní výpovědní dobu 2 měsíce + můžete mít nárok na odstupné. To je jeden měsíc, pokud pracujete méně než rok, dva měsíce pokud je to méně než 2 roky a 3 měsíce v ostatních případech.


Ukončení pracovního poměru dohodou není výpověď. Název dohoda je tam kvůli tomu, že vy sama se se zaměstnavatelem na něčem dohodnete. Zaměstnavatel vás rozhodně nemůže nutit k tomu, abyste podepsala dohodu. Dohoda je o tom, že obě strany (zaměstnavatel i zaměstnanec), se na něčem dohodnou.


Je pravda, že někteří zaměstnavatelé zkouší zaměstnanci „vnutit“ dohodu. V rámci dohody, pak mohou být stanoveny podstatně výhodnější podmínky (pro zaměstnavatele), pro ukončení pracovního poměru. Například nemusí být výpovědní lhůta nebo vám zaměstnavatel nemusí dávat odstupné.


To znamená, že dohodu byste určitě nikdy neměla podpisovat, pokud vy sama nechcete. A před podpisem dohody o ukončení pracovního poměru si ověřte, že vám zaměstnavatel v dohodě dá vše, na co máte nárok. Jinak trvejte na výpovědi, která je pro vás, jako zaměstnance obvykle výhodnější.


To, že jste byla 3 měsíce v pracovní neschopnosti, není žádný argument. Na základě toho vám zaměstnavatel ani nemůže dát výpověď. A už vůbec vás nemůže nutit podepsat dohodu o ukončení pracovního poměru.


Pokud nesouhlasíte s postupem zaměstnavatele a dohodu o ukončení pracovního poměru jste zatím nepodepsala, tak své výhrady jasně sdělte zaměstnavateli. Můžete po něm požadovat dvou měsíční výpovědní lhůtu a odstupné. Trvejte na tom, ať vám dá výpověď, nebo ať máte v dohodě stejné podmínky, jako při výpovědi.


Pokud jste dohodu o ukončení pracovního poměru podepsala, pak je to těžké. Mohla byste se zkusit obrátit na soud a řešit to u soudu. Musela byste ale dokládat, že dohodu jste podepsala pod nátlakem a bylo by to poměrně složité a s nejistým výsledkem. Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. V případě že je pracovní poměr ukončen ještě ve zkušební době, pak byste měl mít standardně nárok na podporu v nezaměstnanosti – tedy za předpokladu že je splněna podmínka minimální odpracované doby (resp. doba účasti na důchodovém pojištění) v rozsahu nejméně 12 kalendářních měsíců za poslední dva roky.


V případě ukončení pracovního poměru ve zkušební době se také nejedná o výpověď. Během zkušební doby máte jak vy, tak i zaměstnavatel právo okamžitě ukončit pracovní poměr. Není zde výpovědní lhůta ani nárok na nějaké odstupné. S nárokem na podporu v nezaměstnanosti to ale v zásadě nesouvisí – resp. je zde pouze jedna věc.


Pokud ukončí pracovní poměr ve zkušební době zaměstnavatel, pak máte nárok na podporu v plné výši. Tj. první dva měsíc  65%, druhé dva měsíce 50% a zbytek doby 45%.


Výpočet výše podpory se provádí na základě čisté mzdy za předchozí kalendářní čtvrtletí.


Pokud v tomto období zaměstnanec neodpracoval minimálně 21 dní, pak není možné stanovit průměrný příjem a počítá se takzvaný pravděpodobný příjem.


Tedy zjednodušeně se spočítá, kolik byste si vydělal, pokud byste v rozhodném období odpracoval oněch 21 dní.


Výše podpory v nezaměstnanosti by se tedy měla odvíjet z příjmů v posledním zaměstnání. I když i zde mohou existovat výjimky. Pokud jste v pracovní neschopnosti a skončí vám pracovní poměr na dobu určitou, tak vám tím ale nevznikne „automaticky“ nárok na podporu v nezaměstnanosti. Během neschopenky, vás na Úřadu práce nemohou zařadit do evidence uchazečů o zaměstnání. A také není možné, abyste dostávala jak nemocenské dávky, tak i podporu v nezaměstnanosti.


Viz zákon o zaměstnanosti (zákon číslo 435/2004 Sb.), paragraf 25: 



> (2) Uchazečem o zaměstnání se nemůže stát fyzická osoba v době, po kterou 
> 
> 
> a) je uznána dočasně neschopnou práce,
> 
> 


To, že vám skončí pracovní poměr na dobu určitou, nemá na probíhající neschopenku žádný vliv. Pokud i nadále trvají důvody, na základě kterých vám lékař vystavil neschopenku, tak budete v pracovní neschopnosti i po skončení zaměstnání.


Nic se nemění ani na výši nemocenských dávek, které jste nyní dostávala. Ty budete mít i po skončení zaměstnání ve stejné výši, jako dříve.


Na podporu v nezaměstnanosti byste mohla mít nárok jen v případě, že by u vás došlo k ukončení neschopenky (rizikového těhotenství). Pak byste měla do 3 dnů od ukončení neschopenky zajít na Úřad práce a mohl by vám vznikat nárok na podporu v nezaměstnanosti. Ale až po ukončení neschopenky.


Pokud splňujete obecné podmínky pro nárok na podporu – tj. minimální „odpracovaná“ doba 12 měsíců za poslední dva roky (resp. doba účasti na důchodovém pojištění), pak byste měla nárok na podporu. 


Její výše by se odvíjela od vašeho příjmu v posledním zaměstnání. Doba na neschopence a nemocenské dávky by se do výpočtu podpory v nezaměstnanosti nijak nezahrnovali. Vycházelo by se jen ze skutečného příjmu za odpracovanou dobu.


Takže můžete být i nadále (do porodu, do začátku mateřské) na neschopence a dostávat nemocenské dávky, nebo neschopenku ukončit a jít si na Úřad práce pro podporu. Oboje současně nejde. Pokud byla vaše pracovní neschopnost z důvodu rizikového těhotenství zahájena ještě v průběhu zaměstnání (nebo do 7 dní od jeho ukončení), pak by byl „nesmysl“ ukončovat neschopenku.


V takovém případě máte nárok na nemocenské dávky i po skončení pracovního poměru. To, že pracovní poměr skončil, nemá na probíhající neschopenku (nárok na nemocenské dávky), žádný vliv. Roli nehraje ani to, že jste byla v zaměstnání ve zkušební době.


Nevím, z čeho vychází vaše gynekoložka, ale ukončení neschopenky, by v tomto případě bylo opravdu nelogické. 


Tím, že budete v pracovní neschopnosti až do porodu, resp. do začátku případného nároku na peněžitou pomoc v mateřství (začíná v době 6 – 8 týdnů před porodem), budete mít po celou dobu nárok na nemocenské dávky.


Pokud byste nyní ukončila neschopenku, pak byste neměla nárok na nemocenské dávky, a pokud nesplňujete podmínky pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, tak byste v podstatě neměla nárok na „nic“ (kromě běžných sociálních dávek).


Případné ukončení neschopenky by dávalo smysl asi jen v případě, že byste neměla nárok na nemocenské dávky. Pak by opravdu byla neschopenka zbytečná. Jinak ale smysl má.  

Neschopenka není jenom o tom, že to je „omluvenka“ pro zaměstnavatele, proč nechodíte do zaměstnání, ale na základě neschopenky vám pak vzniká nárok na nemocenské dávky. 


Na ty máte nárok od 15 dne pracovní neschopnosti (prvních 14 dní na neschopence vám platí zaměstnavatel náhradu mzdy za nemoc. Výše nemocenské je 60% z redukovaného vyměřovacího základu (při určitém zjednodušení se dá říci, že to je 60% z hrubé mzdy za každý kalendářní den).


Tj. ještě jednou – ukončení neschopenky, pokud byla pracovní neschopnost zahájena v době zaměstnání, je nesmysl. Přišla byste tím o nárok na nemocenské dávky. V zásadě jsou dvě zde možnosti ve vztahu k výpovědi a těhotenství.


Pokud vám dá zaměstnavatel výpověď a vy se během výpovědní doby dozvíte, že jste těhotná, můžete tuto skutečnost oznámit zaměstnavateli a tím se výpověď na dobu těhotenství, mateřské dovolené a následné rodičovské zastaví. Výpovědní doba by pokračovala až po vašem návratu do zaměstnání po rodičovské. Jako těhotnou ženu vás zaměstnavatel nesmí propustit (kromě specifických výjimek).


**Tento zákaz výpovědi pro těhotnou ženu se ale vztahuje jen na případ, kdy dává výpověď zaměstnavatel.**


Pokud dáte výpověď vy sama, a pak se dozvíte, že jste těhotná, tak „máte smůlu“. Můžete maximálně požádat zaměstnavatele o jeho souhlas se stažením výpovědi. Je ale otázka, jestli by vám zaměstnavatel vyhověl.


**Pokud byste zjistila, že jste těhotná až ve zkušební době v novém zaměstnání**, tak zde žádná ochrana pro těhotné ženy není. Ve zkušební době je asi lepší zaměstnavateli o těhotenství neříkat (nemáte povinnost o těhotenství zaměstnavatele informovat).


Během zkušební doby můžete být pracovní poměr ukončen jak z vaší strany, tak i ze strany zaměstnavatele bez udávání jakéhokoliv důvodu. Pracovní poměr během zkušební doby může být ukončen ze dne na den, a běžné podmínky pro výpověď zde neplatí.


Pokud byste skončila během zkušební doby, pak ano, byla byste na Úřadu práce a dostávala podporu v nezaměstnanosti.


To jestli byste pak měla nárok na mateřskou (PPM, peněžitou pomoc v mateřství) by pak záviselo především na tom, jak by vám to vycházelo časově. Po skončení zaměstnání by zde byla ochranná doba až 180 dní.


Pokud byste otěhotněla již v předchozím zaměstnání, sčítala by se ochranná doba z původního i nového zaměstnání (celkem tedy 180 dní).


Pokud byste ale otěhotněla až v novém zaměstnání, pak by ochranná doba byla stejně dlouhá, jako délka zaměstnání (např. při délce zaměstnání 60 dní je pak i ochranná doba jen 60 dní).


V případě, že by pak mateřská byla zahájena ještě během ochranné doby, pak byste na ni měla nárok i jako nezaměstnaná. Na podporu v nezaměstnanosti, budete mít zcela jistě nárok. Jednou z hlavních podmínek, pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je účast na důchodovém pojištění v rozsahu alespoň 12 měsíců za poslední dva roky (tedy ne to, že musíte skutečně „odpracovat“ 12 měsíců v posledních 2 letech, jak je někdy chybně interpretováno).


[Ženy, po rodičovské dovolen](https://kalkulacka-materska.cz/kalkulacka-podpora-v-nezamestnanosti-po-rodicovske-2020/)é, tuto podmínku splňují už jen tím, že v předchozích letech pečovaly o dítě. **Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se započítává jako náhradní doba důchodového pojištění**.


Takže i když nastane situace, kdy ženě skončí pracovní poměr ještě před porodem, díky následné péči o dítě, jí po skončení rodičovské vzniká nárok na podporu. A to, i když v posledních dvou letech, nebyla nikde zaměstnána.


U vás je situace ještě o něco málo jiná. Vzhledem k tomu, že váš pracovní poměr nezanikl, a po skončení rodičovské dovolené budete v pracovní neschopnosti, pak se vám i tato doba na neschopence započítává. 


Zde se navíc ani nejedná o náhradní dobu důchodového pojištění, ale jedná se o běžnou dobu (pracovní neschopnost v době trvání pracovního poměru spadá mezi tzv. „omluvné důvody“).


Tj. z pohledu nároku na podporu v nezaměstnanosti, jste v pozici běžného zaměstnance, který je před skončením pracovního poměru v pracovní neschopnosti. Není žádný důvod, proč byste neměla mít nárok na podporu v nezaměstnanosti.


Je zde pouze jedna věc, která případně může hrát roli ve vztahu k podpoře. Zmiňujete „výpověď dohodou“ po skončení neschopenky.


Nic, jako výpověď dohodou ale zákoník práce nezná. Buďto je to dohoda nebo výpověď. To podstatné je, jestli vám při ukončení pracovního poměru bude vznikat nárok na odstupné (můžete jej mít jak u výpovědi, tak i u ukončení PP dohodou).  

 **Pokud byste při ukončení pracovního poměru dostala vyplaceno odstupné, pak vám nebude podpora v nezaměstnanosti vyplácena ihned**, od začátku evidence na Úřadu práce. Pokud byste například dostala odstupné za 3 měsíce, pak první 3 měsíce na Úřadu práce nebudete dostávat podporu.


Tím o ni nepřicházíte (nijak se nezkracuje doba, po kterou máte – vzhledem k věku – nárok na podporu). Pouze je odloženo vyplácení podpory. 


Tj. pokud byste měla odstupné za 3 měsíce, pak podporu dostanete až za 4 měsíc (tj., reálně až v průběhu 5 měsíce, co budete vedená na ÚP). To, že jste při ukončení pracovního poměru, dostal vyplaceno odstupné, má vliv pouze na výplatu podpory v nezaměstnanosti.


Pokud byste šel po skončení zaměstnání na Úřad práce, pak po dobu, za kterou vám bylo vyplaceno odstupné (například 3 měsíce), vám nebude vyplácena podpora v nezaměstnanosti.


V praxi by to znamenalo, že by vám podpora začala být vyplácena, například až od 4 měsíce.  

Podpora se tím nijak nekrátí (nesnižuje se, nekrátí se doba, po kterou vám bude vyplácena, jen se odkládá zahájení výplaty o příslušný počet měsíců).


Pokud byste ještě před skončením zaměstnání onemocněl a byl na neschopence, nebo pokud by byla neschopenka zahájena do 7 dní od skončení pracovního poměru (ochranná doba), pak máte nárok na nemocenské dávky podle běžných podmínek, jako jakýkoliv jiný zaměstnanec.


To, že jste při ukončení zaměstnání dostal odstupné, nemá na výplatu nemocenských dávek, žádný vliv.


Jediný případný rozdíl, u neschopenky po skončení zaměstnání, je v tom, že jako zaměstnanec, dostáváte prvních 14 dní na neschopence náhradu mzdy od zaměstnavatele a následně od 15 dne dostáváte nemocenské dávky.


Po skončení pracovního poměru, za prvních 14 dní nic nedostáváte (na náhradu mzdy od zaměstnavatele již není nárok), a od 15 dne máte běžný nárok na nemocenské dávky. V době, kdy jste vy sama v pracovní neschopnosti, nemáte současně nárok na ošetřovné. Můžete mít nárok jen na jednu z těchto dvou nemocenských dávek (jak ošetřovné tak případně i nemocenská spadají pod nemocenské dávky).


Viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 28:



> (6) Nárok na výplatu ošetřovného nemá zaměstnanec v době prvních 14 kalendářních dní dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény a v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 v době prvních 21 kalendářních dní dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény.
> 
> 


Takže pokud by vás lékař uznal dočasně práce neschopnou a vystavil vám neschopenku, pak za dny na neschopence, nemůžete uplatnit nárok na ošetřovné.


Na základě vaší neschopenky byste dostávala standardní nemocenské dávky (náhradu mzdy od zaměstnavatele za prvních 14 dní).


Ve chvíli, kdy byste vyplňovala formulář „Výkaz péče o dítě z důvodu uzavření výchovného zařízení“ tak byste tam neuváděla dny, kdy jste vy sama v pracovní neschopnosti. 


Tedy pouze dny od 4. 1. 2021, kdy měla začít školní výuka po vánočních prázdninách do začátku neschopenky. Za tyto dny by případně mohl mít nárok na ošetřovné váš manžel (pokud by tedy byl s vámi doma a nepracoval).


Určitě není možné, abyste současně čerpala nemocenské dávky a ošetřovné a dítě. Je možné mít jen jednu z těchto dvou dávek. Přičemž platí, že vaše neschopenka (nemocenská) by měla mít přednost. Pokud byste nyní ukončila evidenci na Úřadu práce, a nastoupila do nového zaměstnání, pak by vám **nevznikal nárok na další „novou“ podporu v nezaměstnanosti**.


Abyste měla opět nárok na podporu v nezaměstnanosti v plném rozsahu (tj. 5 – 11 měsíců, podle vašeho věku), pak byste **v zaměstnání musela pracovat alespoň 3 měsíce**.


Pokud nyní vyčerpáte část podpůrčí doby, a následně budete pracovat jen dva měsíce, tak byste při další evidenci na Úřadu práce, měla nárok **jen na zbytek z původní podpůrčí doby**.


Pokud vzhledem k věku, máte nyní nárok například na 5 měsíců podpory v nezaměstnanosti a budete mít vyčerpány třeba 3 měsíce, tak byste po odpracování dvou měsíců, měla nárok jen na zbývající dva měsíce (z těch původních 5 měsíců).


Na to, abyste měla nárok opět na celých 5 měsíců, byste musela pracovat minimálně 3 měsíce a déle.


Pokud byste nyní vyčerpala celou podpůrčí dobu (například 5 měsíců), pak byste následně musela pracovat minimálně 6 měsíců, abyste opět měla nárok na podporu v nezaměstnanosti.


Viz zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb., paragraf 48 a 49:



> § 48 
> 
> 
> Uchazeč o zaměstnání, kterému v posledních 2 letech před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání **neuplynula celá podpůrčí doba** a po uplynutí části podpůrčí doby získal zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností dobu důchodového pojištění podle zvláštního právního předpisu v délce alespoň 3 měsíců, má nárok na podporu v nezaměstnanosti po celou podpůrčí dobu. Jestliže **získal zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností dobu důchodového pojištění v délce kratší než 3 měsíce, má uchazeč o zaměstnání nárok na podporu v nezaměstnanosti po zbývající část podpůrčí doby**. Současně musí být splněna podmínka celkové doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)].
> 
> 



> § 49 
> 
> 
> (1) Uchazeč o zaměstnání, kterému v posledních 2 letech před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání **uplynula celá podpůrčí doba**, má nárok na podporu v nezaměstnanosti, pokud po uplynutí této podpůrčí doby **získal zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností dobu důchodového pojištění v délce alespoň 6 měsíců**; tato doba se nevyžaduje v případech, kdy uchazeč o zaměstnání skončil zaměstnání nebo výdělečnou činnost ze zdravotních důvodů nebo skončil zaměstnání z důvodů uvedených ve zvláštním právním předpise nebo proto, že zaměstnavatel porušil podstatnou povinnost vyplývající z právních předpisů, kolektivní smlouvy nebo sjednaných pracovních podmínek. Současně musí být splněna podmínka celkové doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)]. 
> 
> 
> (2) Do doby 6 měsíců podle odstavce 1 se nezapočítává doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností v době vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání (§ 25 odst. 1 a 3) a krátkodobým zaměstnáním.
> 
>