Nemocenské dávky pro důchodce
Dobrý den, jsem už dva roky v důchodu, ale současně dále pracuji. Po skončení zaměstnání, jsem si našel jinou práci, kde mám smlouvu na DPČ. Pracuji tam každý den 6 hodin.


Zajímalo by mě, jak je to s nárokem na nemocenskou, když onemocním? Jak dlouho mohu být na neschopence a jaký vliv má to, že pracuji na DPČ?


Děkuji za informace
Pokud pracujete na „dohodu“ – tj. na DPČ (dohoda o pracovní činnosti) a máte zde sjednán příjem vyšší než 3000 Kč, pak za vás zaměstnavatele standardně odvádí sociální a zdravotní pojištění. 


Součástí odvedeného sociální pojištění je i nemocenské pojištění. Takže vám i při práci na DPČ vzniká nárok na placenou neschopenku (pokud byste měl nižší příjem než 3000 Kč, nebo pokud by to byla práce na DPP do 10 000 Kč měsíčně, tak by nárok na nemocenskou vznikat nemusel).


Pokud onemocníte a budete v pracovní neschopnosti (na neschopence), tak máte nárok na nemocenské dávky. A to jak na náhradu mzdy za prvních 14 dní nemoci, tak i na nemocenské dávky od 15 dne pracovní neschopnosti.


**Pro pracující důchodce (invalidní nebo starobní), ale platí omezení. Na nemocenské dávky mají nárok pouze po dobu 70 dní.** To je rozdíl oproti běžnému zaměstnanci, který má nárok na „placenou neschopenku“ až 380 dní.


Těchto 70 dní se navíc sčítá v průběhu kalendářního roku. Pokud byste v průběhu jednoho roku onemocněl vícekrát, pak stále platí celkový limit 70 dní pro jeden rok.


Viz paragraf 28, zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb.:



> 
> § 28 
> 
> 
> (1) **Nemocenské se poživateli starobního důchodu nebo invalidního důchodu pro invaliditu třetího stupně vyplácí od 15. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 15. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 70 kalendářních dnů**, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance; v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 se nemocenské poživatelům těchto důchodů vyplácí od 22. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 22. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 63 kalendářních dnů, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance. **Při více dočasných pracovních neschopnostech v jednom kalendářním roce se nemocenské vyplácí v tomto roce nejvýše po dobu uvedenou ve větě první.** Byla-li podpůrčí doba podle věty první a druhé vyčerpána v jednom kalendářním roce, nevzniká nárok na výplatu nemocenského od 1. ledna následujícího kalendářního roku, pokračuje-li dočasná pracovní neschopnost nebo karanténa v tomto následujícím kalendářním roce. Nemocenské podle věty první a druhé však nelze vyplácet déle, než by se vyplácelo podle § 26. Poživatelem starobního důchodu se pro účely věty první a druhé rozumí fyzická osoba, která v době dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény má nárok na výplatu starobního důchodu alespoň po dobu jednoho dne trvání pojištěné činnosti, a to ode dne, kdy nárok na výplatu tohoto důchodu vznikl.
> 
> 


Jako starobní důchodce, tedy můžete být v pracovní neschopnosti a máte nárok jak na náhradu mzdy, tak i na nemocenské dávky. Na placenou neschopenku ale máte nárok maximálně po dobu 70 dní (celkový limit pro jeden kalendářní rok).
Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Pěkný den,   

  

Ze součtu vašich příjmů (tedy důchodu a mzdy) odchází na splátky do oddlužení vše nad nezabavitelnou částku.   

Je tedy možné, že vám odchází určitá část ze mzdy a určitá část z důchodu. Nicméně by vám vždy měla zůstat nezabavitelná částka. Její výpočet si muzete ověřit na <https://insolvence.justice.cz/kalkulator-splatek/>  

  

Upozorňuji, že plnění v oddlužení musí být alespoň 30%. Reálně plnění tedy může být vyšší (dle vašich příjmů). Zdravím Vás, bohužel o dřívější ukončení insolvence žádat nelze. Oddlužení se před uplynutím zákonem stanovené doby (60 měsíců) ukončí pouze v případě, že dlužník uspokojí 100% závazků svých nezajištěných věřitelů. Ohledně důchodu od dcery (1.000,- Kč) jste byla bohužel mylně informována ze strany agentury, která Vám insolvenční návrh podávala, neboť u smluv o důchodu či darovacích smluv platí, že se těmito smlouvami navyšuje příjem dlužníka pro účely oddlužení a proto je nutné tento příjem skutečně zasílat insolvenční správkyni na plnění splátkového kalendáře. V tom má správkyně pravdu, mohla s Vámi komunikovat jemněji, to uznávám. Máte nyní dvě možnosti, buď si zkuste požádat o nižší splátku s tím, že je nutné nižší splátku volit tak, abyste včetně odměny insolvenční správkyně uhradila za 60 měsíců alespoň 50% pohledávek nezajištěných věřitelů. Tuto žádost však musíte odůvodnit například vyššími náklady na bydlení, vyššími doplatky na léky a pokud možno i svá tvrzení doložit. Soud následně nařídí jednání o Vaší žádosti o nižší splátky, to je jedna varianta.   

Pak je tu možnost číslo dvě, a to, že pokud již nyní máte uhrazených 45% závazků Vašich věřitelů, že Vaše dcera odstoupí od darovací smlouvy a tuto listinu s jejím úředně ověřeným podpisem zašle soudu, čímž bude darovací smlouva (důchod od dcery ve výši 1.000,- Kč měsíčně zrušen), nebo se prostě s dcerou dohodnete na ukončení smlouvy o důchodu k určitému datu, tuto listinu obě poděpíšete, s tím, že Vaše podpisy musí být úředně ověřeny a zašlete ji soudu. Nebojte se na to máte právo, neboť smlouvu o důchodu jste uzavřela Vy s dcerou a nikoli se soudem nebo s insolvenční správkyní. Po ukončení smlouvy o důchodu, pokud by Vám dcera chtěla finančně vypomoci, byly by tyto peníze výhradně Vaše a nemusela byste je již zasílat insolvenční správkyni, ale k tomu je nejdříve nutné písemnou formou ukončit smlouvu o důchodu. A jak je ten PC starý? Já se ve svém věku taky často probudím z režimu spánku a po cca 10 minutách zase usnu a mozek se mi nerožne ale občas mě vyruší rozjezd lednice a taky mi to vadí při usínání. No nic, asi zkontroluji tu lednici![](/Client.Images/smileys/4.gif) Zdravím Vás, ano insolvenční správce toto právo skutečně má, neboť náhrada mzdy za pracovní úraz je mimořádný příjem, který by měl plynout na oddlužení, naproti tomu bolestné, náklady léčení a případná náhrada za snížení společenského uplatnění by měly být vyplaceny dlužníku, neboť tyto příjmy kompenzují dlužníku újmu na zdraví, kterou v důsledku pracovního úrazu utrpěl. Dobrý den,   

  

smlouvou o výměnku si mohou smluvní strany zřídit širokou škálu práv a to nejen služebnost bytu, ale i právo na peněžité plnění (důchod) nebo právo na poskytování určitých naturálních dávek, stravy (např. příprava teplých obědů a večeří), zajišťování pravidelného úklidu atd. Smlouvu o výměnku je však možné uzavřít jen v souvislosti s převodem nemovité věci. Ve Vašem případě cca 10 let po převodu nemovité věci již zřídit výměnek nebude možné.   

  

Naproti tomu služebnost doživotního bydlení je možné zřídit i poté, co již došlo k převodu vlastnického práva na nemovité věci. Stejně tak je možné služebnost zřídit i ve prospěch třetích osob nebo ji rozšířit i na své dědice. Služebnost bytu lze zřídit bezplatně nebo za úplatu   

 (jednorázovou nebo ve formě pravidelné renty). Stejně tak lze ve smlouvě určit rozsah služebnosti, tzn. , zda se vztahuje na celou nemovitou věc nebo jen vymezené části.   

  

Vedle služebnosti lze ještě zřídit smlouva o důchodu, kterou si můžete ujednat povinnost plátce platit Vám pravidelné peněžité dávky.   

  

Se zřízením služebnosti doživotního bydlení i se sjednáním důchodu však musí Váš syn souhlasit. Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Dobrý den,   

  

schválené oddlužení plněním splátkového kalendáře nemá na přiznání invalidní důchodu žádný vliv, tedy požádat o jeho přiznání bez obav můžete.   

  

Příjem z invalidního důchodu jakéhokoliv stupně se posuzuje jako příjem a jsou z něj prováděny srážky obdobně, jako byly dříve prováděny z Vaší mzdy nebo nyní z dávek nemocenské.   

  

Přiznání invalidního důchodu zároveň není důvodem pro zrušení oddlužení. Dobrý den,   

pokud se nejednalo o trestný čin, kterým Vám byla způsobena škoda na zdraví, pohledávka nebude pohledávkou podstavenou na roveň pohledávkám za majetkovou podstatou, nýbrž se bude v rámci schváleného oddlužení uspokojovat jako ostatní nezajištěné pohledávky, tj. poměrně.   

Dle ust. § 416 odst. 1 insolvenčního zákona však platí, že osvobození od placení zbytku dluhů po 60 měsících trvání splátkového kalendáře se nevztahuje na náhradu škody způsobené úmyslným porušením právní povinnosti. Nyní je tedy třeba podat návrh na zahájení řízení o povinnosti hradit náhradu škody za úmyslné porušení právní povinnosti. V momentě, kdy budete mít v tomto sporu pravomocné rozhodnutí civilního soudu, osvobození se Vaší pohledávky nedotkne a dlužník ji bude povinen hradit v plné výši i po skončení jeho oddlužení. I vy jste to špatně pochopil. Na lékařskou prohlídku se jde v 60, potom v 65, v 68 a dále po dvou letech.Pokud vám to přinese zadostiučinění, tak jsem si něco podobného myslel taky a ve 62 jsem se jak vítr hnal na prohlídku...