Vliv insolvence na alimenty, výživné




 V únoru 2018 my byla uvalena insolvence na výdělek (plat, mzdu) v březnu 2018 chci požádat o rozvod manželství.   

Jaké budou alimenty, výživné na dvě dědi 11 a 20 let. Starší bude v květnu 2018 maturovat.   

Čistý plat mám 22 000 a po první insolvenční splátce mi zbylo 14 099 Kč.
Dobrý den,   

  

rozhodnutí o výši výživného je vždy v kompetenci soudu, popř. na dohodě rodičů nezletilých dětí / dohodě se zletilým dítětem.   

Pokud se rozvedete, nezletilé dítě bude svěřeno do péče matky a zletilé dítě s Vámi nebude sdílet společnou domácnost, ubydou Vám pro účely srážek ze mzdy tři vyživované osoby a srážka z čisté mzdy ve výši 22 000, - Kč tak bude činit 12 660, - Kč (a Vám tak zůstane provedení srážky 9 340, - Kč).   

Výživné však bude hradit insolvenční správce právě ze srážek z Vaší čisté mzdy, nikoliv Vy.
Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. **Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. Co se týká nároku na dávky pomoci ve hmotné nouzi – tedy především nárok na příspěvek na živobytí (doplatek do životního minima) a doplatek na bydlení – bude asi nejlepší obrátit se přímo na Úřad práce, který o těchto sociálních dávkách rozhoduje.


U dávek pomoci ve hmotné nouzi jsou poměrně komplexní podmínky. Jen pro orientační představu – pokud žijete sám, tak je vaše životní minimum ve výši 3860 Kč měsíčně (zvýšilo se od 1.4.2020). A váš příjem je tedy „podstatně“ vyšší než životní minimum.


Zároveň to ale funguje tak, že jako příjem se vám započítá jen 80%, tedy jako byste měl příjem pouze 5245,6 Kč. Ale to je pořád více, než je životní minimum jednotlivce. Takže se domnívám, že na příspěvek na živobytí spíše nebudete mít nárok – ale jak již bylo uvedeno, posuzování nároku na dávky hmotné nouze je trochu složitější.


Podobně je to i s nárokem na doplatek na bydlení. Na ten byste mohl mít nárok, i když bydlíte na ubytovně. Pokud to správně počítám, tak měsíční náklady na bydlení jsou u vás cca 3600 Kč. To znamená, že po odečtení nákladů na bydlení vám z vašeho příjmu zůstává částka nižší, než je životní minimum. Takže je dost možné, že byste měl mít nárok na nějaký doplatek na bydlení. Ale opět, zde se nedá jednoduše říci, jestli nárok máte nebo ne.


Proto vám doporučuji zajít na Úřad práce, kde vám poradí co a jak, a mohou rovnou posoudit, jestli máte nárok na některou z dávek hmotné nouze nebo ne. Měl byste se primárně obracet na Úřad práce v místě vašeho trvalého bydliště. Výše podpory v nezaměstnanosti, se odvíjí mimo jiné, od důvodu pro ukončení zaměstnání.


Plná výše podpory v nezaměstnanosti (tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby), se vyplácí v případě:


* Výpověď dal zaměstnavatel na základě některého z důvodů v paragrafu 52 (například pro nadbytečnost)
* Zaměstnání bylo ukončeno na základě výpovědi zaměstnance nebo dohodou, na základě některého z tzv. „vážných důvodů“


Pokud je dána výpověď (nebo se jedná o ukončení zaměstnání dohodou), bez uvedení vážného důvodu, pak je po celou dobu nárok jen na 45%.


Vážné důvody jsou specifikovány v paragrafu 5, odstavec c, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> c) vážnými důvody důvody spočívající v 
> 
> 
> 1. nezbytné osobní péči o dítě ve věku do 4 let, 
> 
> 
> 2. nezbytné osobní péči o fyzickou osobu, která se podle zvláštního právního předpisu považuje za osobu závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve stupni II (středně těžká závislost), ve stupni III (těžká závislost) nebo ve stupni IV (úplná závislost), pokud s uchazečem o zaměstnání trvale žije a společně uhrazují náklady na své potřeby; tyto podmínky se nevyžadují, jde-li o osobu, která se pro účely důchodového pojištění považuje za osobu blízkou, 
> 
> 
> 3. docházce dítěte do předškolního zařízení a povinné školní docházce dítěte, 
> 
> 
> 4. místě výkonu nebo povaze zaměstnání druhého manžela nebo registrovaného partnera, 
> 
> 
> 5. okamžitém zrušení pracovního poměru zaměstnancem podle § 56 zákoníku práce, 
> 
> 
> 6. zdravotních důvodech, které podle lékařského posudku brání vykonávat zaměstnání nebo plnit povinnost součinnosti s Úřadem práce – krajskou pobočkou Úřadu práce a pobočkou Úřadu práce pro hlavní město Prahu (dále jen „krajská pobočka Úřadu práce“) při zprostředkování zaměstnání, nebo 
> 
> 
> 7. jiných vážných osobních důvodech, například etických, mravních či náboženských, nebo důvodech hodných zvláštního zřetele,
> 
> 


Stěhování, by dle mého, mělo být považováno za vážný důvod, byť v zákonu není explicitně uvedeno (může ale spadat například pod „jiné vážné osobní důvody“, nebo pod bod 4.) Po skončení rodičovské, resp. po tom, co bude vaší dceři ukončeno vyplácení rodičovského příspěvku, by si měla zajít na Úřad práce. A to hned ze dvou důvodů. Jednak bude mít nárok na podporu v nezaměstnanosti, a jednak za ni po dobu, kdy je vedená v evidenci Úřadu práce, platí stát zdravotní pojištění.


S nárokem na podporu je to tak, že i když byla vaše dcera v posledních letech nezaměstnaná (pracovní poměr zanikl již ve 2017), přesto má nárok na podporu v nezaměstnanosti. U ní je sice podmínka minimální „odpracované doby“ 12 kalendářních měsíců za poslední dva roky.


Současně ale platí, že u žen po rodičovské se jim doba, kdy byli na rodičovské dovolené a/nebo dostávali rodičovský příspěvek, započítává jako tzv. náhradní doba důchodového pojištění. Tudíž ženy po rodičovské splňují podmínky pro nárok na podporu, i když v posledních letech fakticky nikde nepracovali.


Bohužel ale [podpora po skončení rodičovské](https://kalkulacka-materska.cz/kalkulacka-podpora-v-nezamestnanosti-po-rodicovske-2020/) je hodně nízká. Tím, že zde není v příslušném období žádný příjem, ze kterého by se dala podpora spočítat (z rodičovského příspěvku se podpora počítat nedá), tak se výpočet výše podpory v nezaměstnanosti odvíjí od průměrné mzdy v ČR.


Ta je pro rok 2020 stanovena na 33 429 Kč. A vaše dcera by dostávala jako podporu po rodičovské za první dva měsíce 15% z průměrné mzdy v ČR (5014 Kč), za další dva měsíce by to bylo 12% a zbytek doby 11%.


Na mateřskou na druhé dítě (resp. na peněžitou pomoc v mateřství) vaše dcera nárok mít nebude. Aby měla nárok, musela by nyní, po skončení rodičovské pracovat v nějakém zaměstnání nejméně po dobu 270 kalendářních dní, což už v každém případě nestihne, ani kdyby ještě dnes nastoupila do zaměstnání.


Bude mít nárok až na rodičovský příspěvek k datu narození druhého dítěte. U něj si pak může zvolit výši měsíční platby až do 10 000 Kč měsíčně. Na vyšší měsíční částku by byl nárok, pokud by byl v žádosti o RP doložen dostatečně vysoký příjem otce dítěte. V případě že je pracovní poměr ukončen ještě ve zkušební době, pak byste měl mít standardně nárok na podporu v nezaměstnanosti – tedy za předpokladu že je splněna podmínka minimální odpracované doby (resp. doba účasti na důchodovém pojištění) v rozsahu nejméně 12 kalendářních měsíců za poslední dva roky.


V případě ukončení pracovního poměru ve zkušební době se také nejedná o výpověď. Během zkušební doby máte jak vy, tak i zaměstnavatel právo okamžitě ukončit pracovní poměr. Není zde výpovědní lhůta ani nárok na nějaké odstupné. S nárokem na podporu v nezaměstnanosti to ale v zásadě nesouvisí – resp. je zde pouze jedna věc.


Pokud ukončí pracovní poměr ve zkušební době zaměstnavatel, pak máte nárok na podporu v plné výši. Tj. první dva měsíc  65%, druhé dva měsíce 50% a zbytek doby 45%.


Výpočet výše podpory se provádí na základě čisté mzdy za předchozí kalendářní čtvrtletí.


Pokud v tomto období zaměstnanec neodpracoval minimálně 21 dní, pak není možné stanovit průměrný příjem a počítá se takzvaný pravděpodobný příjem.


Tedy zjednodušeně se spočítá, kolik byste si vydělal, pokud byste v rozhodném období odpracoval oněch 21 dní.


Výše podpory v nezaměstnanosti by se tedy měla odvíjet z příjmů v posledním zaměstnání. I když i zde mohou existovat výjimky. Na podporu v nezaměstnanosti, budete mít zcela jistě nárok. Jednou z hlavních podmínek, pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je účast na důchodovém pojištění v rozsahu alespoň 12 měsíců za poslední dva roky (tedy ne to, že musíte skutečně „odpracovat“ 12 měsíců v posledních 2 letech, jak je někdy chybně interpretováno).


[Ženy, po rodičovské dovolen](https://kalkulacka-materska.cz/kalkulacka-podpora-v-nezamestnanosti-po-rodicovske-2020/)é, tuto podmínku splňují už jen tím, že v předchozích letech pečovaly o dítě. **Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se započítává jako náhradní doba důchodového pojištění**.


Takže i když nastane situace, kdy ženě skončí pracovní poměr ještě před porodem, díky následné péči o dítě, jí po skončení rodičovské vzniká nárok na podporu. A to, i když v posledních dvou letech, nebyla nikde zaměstnána.


U vás je situace ještě o něco málo jiná. Vzhledem k tomu, že váš pracovní poměr nezanikl, a po skončení rodičovské dovolené budete v pracovní neschopnosti, pak se vám i tato doba na neschopence započítává. 


Zde se navíc ani nejedná o náhradní dobu důchodového pojištění, ale jedná se o běžnou dobu (pracovní neschopnost v době trvání pracovního poměru spadá mezi tzv. „omluvné důvody“).


Tj. z pohledu nároku na podporu v nezaměstnanosti, jste v pozici běžného zaměstnance, který je před skončením pracovního poměru v pracovní neschopnosti. Není žádný důvod, proč byste neměla mít nárok na podporu v nezaměstnanosti.


Je zde pouze jedna věc, která případně může hrát roli ve vztahu k podpoře. Zmiňujete „výpověď dohodou“ po skončení neschopenky.


Nic, jako výpověď dohodou ale zákoník práce nezná. Buďto je to dohoda nebo výpověď. To podstatné je, jestli vám při ukončení pracovního poměru bude vznikat nárok na odstupné (můžete jej mít jak u výpovědi, tak i u ukončení PP dohodou).  

 **Pokud byste při ukončení pracovního poměru dostala vyplaceno odstupné, pak vám nebude podpora v nezaměstnanosti vyplácena ihned**, od začátku evidence na Úřadu práce. Pokud byste například dostala odstupné za 3 měsíce, pak první 3 měsíce na Úřadu práce nebudete dostávat podporu.


Tím o ni nepřicházíte (nijak se nezkracuje doba, po kterou máte – vzhledem k věku – nárok na podporu). Pouze je odloženo vyplácení podpory. 


Tj. pokud byste měla odstupné za 3 měsíce, pak podporu dostanete až za 4 měsíc (tj., reálně až v průběhu 5 měsíce, co budete vedená na ÚP). Na příspěvek na bydlení vzniká nárok při splnění zákonem požadovaných podmínek. To, zda je syn student, zaměstnanec nebo nezaměstnaný, ve výsledku není až tak podstatné.


Pokud má syn uzavřenou platnou nájemní smlouvu (pozor nesmí to být podnájemní smlouva), pak by mohl mít nárok na příspěvek na bydlení. 


O příspěvek na bydlení by si žádal on, pokud je nájemní smlouva uzavřena na jeho jméno (o příspěvek na bydlení pro jeden byt žádá vždy pouze jedna osoba)


U příspěvku na bydlení je nutné doložit náklady na bydlení za předchozí kalendářní čtvrtletí. Viz příslušný formulář – [doklad o výši nákladů na bydlení](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/doklad-o-vysi-nakladu-na-bydleni#obsah). 


Tj. pokud by si šel vyřídit příspěvek nyní, tak je to ještě říjen – prosinec 2020, od začátku dubna se pak dokládá leden až březen 2021 (dokládá se zpravidla vždy jednou za čtvrt roku, během epidemie tam ale jsou výjimky). O dávku je případně možné požádat i 3 měsíce nazpět.


Mezi náklady na bydlení, patří především nájem, platby za služby a energie jako je voda, plyn, elektřina apod. Pokud platí majiteli bytu jednu částku, tak bude potřebovat rozpis, co z toho je nájem a co z toho je platba za energie nebo služby.


Dále se dokládají příjmy (opět za příslušné kalendářní čtvrtletí). Příjem se dokládá za všechny osoby, které v bytě bydlí (tedy včetně spolubydlících).


Mezi příjmy patří skoro vše – podrobněji viz paragraf 5, zákona o státní sociální podpoře (zákon číslo 117/1995 Sb.):


* Sociální dávky jako například příspěvek na dítě (pokud je někdo z nich příjemcem této sociální dávky)
* Příjmy ze zaměstnání nebo podnikání
* Příjmy typu podpora v nezaměstnanosti, nemocenské dávky, důchodové dávky apod.
* Příjmy z brigád (práce na DPP nebo DPČ)
* Výživné (alimenty)


Pokud některá z osob nemá žádné příjmy, pak vyplňuje formulář – [prohlášení osob, které nemají příjmy rozhodné pro nárok na dávky](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/prohlaseni-osob-ktere-nemaji-prijmy-rozhodne-pro-narok-na-davky#obsah). 


Žádost o příspěvek na bydlení a další formuláře, které mohou být případně potřeba, je možné [najít zde](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/zadost-o-prispevek-na-bydleni). 


Žádost je možné podat osobně na Úřadu práce v místě bydliště, poštou nebo případně i elektronicky (přes datovou schránku nebo emailem s elektronickým podpisem). O příspěvek na bydlení si můžete požádat z pozice majitele bytu (píšete, že byt vlastníte). Nárok vám případně bude vznikat, pokud vaše příjmy budou ve vztahu k nákladům na bydlení nízké.


U příspěvku na bydlení, se dokládají příjmy a náklady na bydlení za předchozí 3 měsíce (předchozí kalendářní čtvrtletí). 


Pokud byste si šla žádost o příspěvek na bydlení vyřizovat v lednu 2021, pak se bude dokládat příjem a náklady na bydlení, za říjen až prosinec 2020.


Příjem se dokládá za všechny osoby, které v bytě žijí. To, že má váš manžel trvalé bydliště někde jinde, nehraje roli (to mělo vliv do poloviny roku 2020, pak se to změnilo).


Jako příjem se tedy budou posuzovat vaše příjmy + příjmy manžela v daném období.


Jako náklady se posuzují ty skutečně zaplacené – tj. například platby za služby (odvoz odpadu, úklid společných prostor apod.), platby za energie (voda, elektřina, plyn, teplo apod.), a případně další náklady spojené s bydlením.


To, zda budete mít nárok na tuto sociální dávku, tedy závisí na tom, jaký bude váš průměrný společný čistý měsíční příjem (příjem vás + manžela), jaké budou doložené náklady na bydlení, jaký je počet osob v bytě, jaká je velikost města, kde bydlíte. 


Konkrétně vám neporadím, protože neznám všechny podstatné údaje. Můžete si to zkusit orientačně spočítat například v této kalkulačce: [Kalkulačka příspěvek na bydlení v roce 2021](https://ferove-pujcky.cz/kalkulacka-vypocet-kolik-jsou-pridavky-na-bydleni-od-1-4-2020/).


Pokud byste nyní (v lednu), neměla nárok na příspěvek na bydlení, pak se to může změnit třeba v dubnu. 


To už by vám do rozhodného období (leden – březen 2021), spadal nižší příjem díky přechodu na mateřskou. Po skončení zaměstnání, pokud nebudete v pracovní neschopnosti (například z důvodu rizikového těhotenství), byste určitě měla jít na Úřad práce. Ideálně do 3 pracovních dní, tak aby vám začátek evidence na Úřadu práce, bezprostředně navazoval na skončené zaměstnání.


Pokud splňujete podmínku, pro nárok na podporu v nezaměstnanosti (minimálně 12 „odpracovaných“ měsíců za poslední 2 roky, což byste podle všeho měla), pak na ni máte nárok.


**Podpora v nezaměstnanosti je vypočítána z průměrného čistého výdělku za poslední 3 měsíce** (předchozí kalendářní čtvrtletí). Výše podpory je 65% za první dva měsíce, 50% za druhé dva měsíce a 50% za poslední měsíc. Do 50 roků, je délka podpory 5 měsíců.


**Během doby, kdy budete od Úřadu práce dostávat podporu v nezaměstnanosti, nesmíte mít žádnou další brigádu nebo jiný podobný příjem.** Ani nějaký minimální.


**Až po té, co by vám skončila podpora v nezaměstnanosti, si můžete začít přivydělávat. Ale jenom formou práce na DPČ** (dohoda o pracovní činnosti). Váš **příjem by nesměl překročit jednu polovinu minimální mzdy** ([v roce 2021 je to 7600 Kč](https://ferove-pujcky.cz/2020-zvyseni-vyplaty-minimalni-mzda-se-od-1-1-2021-zvysi-na-15-200-kc/)).


Práce na DPP (dohodu o provedení práce), během evidence na Úřadu práce není možná.


Co se týká nároku na mateřskou, tak tam záleží, jak vám to přesně bude vycházet. 


Pro nárok na mateřskou (peněžitou pomoc v mateřství), je nutné mít účast na nemocenském pojištění v délce alespoň 270 dní za poslední dva roky. To byste měla splňovat, pokud jste teď rok pracovala.


Další podmínkou je to, že v době zahájení mateřské (což je 6 – 8 týdnů před termínem porodu), musíte být buď zaměstnaná (to asi nebudete), nebo být alespoň v ochranné lhůtě 180 dní, od skončení posledního zaměstnání, ve kterém bylo zahájeno těhotenství. A to by mohl být váš případ.


Pokud jste nyní v 15 týdnu těhotenství, tak by vám to podle všeho mělo vycházet tak, že byste měla mít nárok na mateřskou (peněžitou pomoc v mateřství), i když v té době již budete nezaměstnaná. Do začátku mateřské pak můžete být vedená na Úřadu práce a pobírat podporu v nezaměstnanosti.