Nemocenská po skončení rodičovské dovolené
Dobrý den, chci se zeptat na výpočet nemocenské pro svoji ženu.


Od 1. 4. 2020 žena ukončí rodičovskou dovolenou s prvním dítětem. Chtěla by jít zatím pracovat na poloviční úvazek.


Předpokládáme, že do cca půl roku otěhotní znovu. Z čeho by se v takovém případě počítala nemocenská? Jen uvedu, že žena by při zjištění šla hned na neschopenku s rizikovým těhotenstvím.


Je tu i možnost protáhnout rodičovskou dovolenou ze dvou na tři roky s tím, že od dubna by již byla doma zadarmo a šla ke stejnému zaměstnavateli na DPP nebo DPČ.  

Jak by to pak bylo i v tomto případě? Děkuji
Pokud by vaše žena po skončení rodičovské dovolené nastoupila do původního zaměstnání, kde by byla na poloviční úvazek a následně onemocněla, nebo byla v pracovní neschopnosti i z jiného důvodu, tak by měla mít nárok na „nemocenskou“ (nemocenské dávky).


To jestli je na nemocenské z důvodu běžné nemoci, nebo kvůli rizikovému těhotenství zde nehraje žádnou roli – na posuzování nároku na nemocenské dávky a na výpočet výše nemocenské to nemá žádný vliv.


U [nemocenských dávek](https://ferove-pujcky.cz/kalkulacka-vypocet-nemocenske-a-nahrady-mzdy-2020/) se vychází ze skutečných příjmů (hrubé mzdy) za posledních 12 měsíců. Pokud je v období posledních 12 měsíců odpracována jen kratší doba, pak se výpočet provádí z tohoto kratšího období.


U vaší ženy by se tedy vycházelo z příjmů po skončení rodičovské dovolené – z toho kolik by dostávala v zaměstnání na poloviční úvazek.


Při práci na DPP nebo DPČ by pak záleželo na tom, jak vysoký by byl její příjem a jaká forma dohody by byla sjednána.


Pokud by se jednalo o dohodu o provedení práce (DPP) a měsíční příjem nižší než 10 tisíc korun, pak není povinnost odvádět sociální a zdravotní pojištění (ani zaměstnavatel, ani zaměstnance) a v takovém případě by vaše žena neměla vůbec nárok na placenou nemocenskou.


Pokud by to byla dohoda o pracovní činnosti, kde by byl sjednán rozhodný příjem nižší než 3000 Kč, pak opět není hrazeno sociální/zdravotní pojištění a také není nárok na nemocenské dávky během pracovní neschopnosti.


Co se týká rodičovské dovolené, tak na tu je dle zákoníku práce nárok až do 3 roků dítěte. Něco jiného je pak rodičovský příspěvek, u kterého si můžete nastavit „libovolnou“ dobu čerpání.


Ano, je možné být doma na rodičovské dovolené, bez nároku na rodičovský příspěvek.  Nebo i obráceně, je možné chodit do zaměstnání a i nadále čerpat rodičovský příspěvek.
Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Dobrý den,   

  

v případě, že se narodí dítě, nezabavitelná částka se zvýší s ohledem na vyživovací povinnost k dítěti. V takovém případě by nepostižitelná částka nečinila 9.232,- Kč, ale 10.771,- Kč.   

  

Zároveň narození dítěte lze považovat za podstatnou změnu okolností na straně dlužníka a e tak v souladu s ust. § 407 odst. 3 insolvenčního zákona žádat o stanovení jiných než zákonných srážek ze mzdy.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších než zákonných srážek ze mzdy tak, že uhradíte 100 % pohledávek, máte jistotu, že věřitelé nemohou proti takovému rozhodnutí podat odvolání. To by bylo přípustné jen v případě, obdrželi by po změně splátkového kalendáře méně než dříve, což u plnění na 100 % pouze po delší období není změnou.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších splátek a i tak se věřitelům dostane více než 50 %, může (ovšem nemusí) soud Vašemu návrhu vyhovět. Zároveň ve věci bude soud žádat o stanovisko insolvenčního správce.   

  

Ohledně 13. platu Vám takový příjem bude postižen, jelikož je součástí mzdy za jiný měsíc (tzn. čistá mzda za daný měsíc bude dvojnásobná), přičemž insolvenční správce není oprávněn se s Vámi jakkoliv „dohodnout“, když srážky ze mzdy musí být provedeny v souladu se zákonem. Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. Pěkný den,   

  

Ze součtu vašich příjmů (tedy důchodu a mzdy) odchází na splátky do oddlužení vše nad nezabavitelnou částku.   

Je tedy možné, že vám odchází určitá část ze mzdy a určitá část z důchodu. Nicméně by vám vždy měla zůstat nezabavitelná částka. Její výpočet si muzete ověřit na <https://insolvence.justice.cz/kalkulator-splatek/>  

  

Upozorňuji, že plnění v oddlužení musí být alespoň 30%. Reálně plnění tedy může být vyšší (dle vašich příjmů). Dobrý den,   

  

za Vámi popsané situace by tak dlužníkovi vznikla další vyživovací povinnost.   

Pokud by bylo soudem stanoveno výživné dítěti i výživné neprovdané matce dítěte, jedná se o pohledávky postavené na roveň pohledávkám za majetkovou podstatou a tyto se uspokojují přednostně před pohledávkami přihlášených (ostatních) věřitelů.   

  

Každý měsíc by bylo insolvenčním správcem prve hrazeno veškeré výživné (včetně výživného na 3. dítě a neprovdanou matku) a až poté pohledávky věřitelů. Pokud máte insolvenci tzv. vypočítanou, takto byste uspokojení věřitelů do výše 30 % pravděpodobně dále nedosahoval a je třeba si zajistit další příjmy.   

  

Při stanovení výše výživného platí, že schválené oddlužení nebrání stanovení jakéhokoliv přiměřeného výživného, když dítě nemůže doplácet na dřívější nerozvážnost svého rodiče. Zdravím Vás, Vaše dotazy vezmu od konce, exekuce Vaší maminky a jejího manžela Vás zasáhnout nemohou, neboť exekuce postihuje výlučně majetek povinného a jeho manžela (tedy Vaší maminky a jejího manžela). S prvním dotazem se spíše obraťte na sociální pracovnici, ta Vám odpoví lépe než já. Ono také jde o to, jak dlouhodobý a jak vysoký by Váš příjem byl a také o to, zda máte trvalý pobyt u maminky či nikoli. Pokud by se jednalo o letní brigádu, dle mého názoru by to problémy činit nemělo, Pro jistotu se však ještě obraťte i na sociální pracovnici, vím, že zde jedna pracuje. Zdravím Vás, v těchto případech by se prováděli srážky z mateřské či rodičovského příspěvku. Popřípadě by bylo nutné příjmy dlužníka navýšit formou darovací smlouvy nebo smlouvy o důchodu s úředně ověřenými podpisy obou smluvních stran, ale je nutné, aby dárce nebyl ani v exekuci ani v insolvenci a aby měl dostatečné příjmy na to, aby dárce mohl dar řádně plnit, Zdravím Vás, zde jsou dvě možnosti, jednou je podat návrh na zruešení vyživovací povinnosti k soudu, dle bydliště dcery. Tento návrh odůvodníte tím, že jste zjistil, že Vaše dcera již pracuje a je tedy schopna se sama živit. Dále by bylo vhodné i tuto skutečnost doložit najěkým listinným důkazem nebo i výslechem svědka nebo i navrhnout výslech dcery. Druhá možnost je požádat exekutora o vyčíslení celkové výše vymáhané částky, a pokud víte od kdy bratrova dcera pracuje, tak od toho dne by měla zaniknout vyživovací povinnost, takže do té doby by bylo vhodné běžné výživné uhradit, a to včetně odměny exekutora, nebo prostě vyčkat na vyčíslení od exekutora a uhradit běžné výživné do doby vzniku pracovního poměru a dále náklady exekuce a následně dle ust. § 55 exekučního řádu (zákon 120/2001 Sb.) ve spojení s ust. § 268 odst. 1 písm. g), písm. h) občanského soudního řádu (zákon 99/1963 Sb.) podat návrh na zastavení exekuce. V tomto návrhu je nutné jednak doložit úhradu výše uvedené částky, pokud se ji rozhodnete uhradit a pokud ne tak je nutné argumentovat tak, že oprávněná začala od … dne pracovat, což má za následek zánik vyživovací povinnosti ze zákona, neboť je již schopna se sama živit a není jí tedy třeba nutné nadále hradit výživné, To, že bratrova dcera pracuje by mělo být doloženo nějakou věrohodnou listinou. Zdravím Vás, ono záleží, zda je určeno ve splátkovém kalendáři, že Vám má Váš manžel hradit výživné na dítě či nikoli. Pokud je toto ve splátkovém kalendáři a výživné přesto není hrazeno, tak tomu tak může být proto, že příjmy manžela jsou pro úhradu výživného nedostačující. Pokud by výživné ve splátkovém kalendáři uvedeno nebylo, je nutné zaslat rozhodnutí o výživném jak soudu tak insolvenčnímu správci, s tím, že soud změní splátkový kalendář a insolvenčnímu správci uloží, aby z příjmů manžela výživné hradil. V každém případě je však nutné kontaktovat insolvenčního správce, případně soud. I vy jste to špatně pochopil. Na lékařskou prohlídku se jde v 60, potom v 65, v 68 a dále po dvou letech.Pokud vám to přinese zadostiučinění, tak jsem si něco podobného myslel taky a ve 62 jsem se jak vítr hnal na prohlídku...