Výpočet srážky v insolvenci přes kalkulačku mi vychází jinak než má srážka - proč?




 Dobrý den,   

mám insolvenci 2016-2018 a pořád nevím jak se mi počítají srážky. Najdu si kalkulačku zadám příjem, děti bez manžela a dám přednostní pohledávku a ukáže mi to částku, ale ta částka mi nevychází.   

Přímo v insolvenci je to ukázané jak se to počítá. Muzete mi to podrobně vysvětlit. Jsem sama s jedním dítětem 5 letym a druhé dítě je u bu bývalého manžela a platím alimenty. Mam od soudu stanovené výživné 3000 Kč a posílají mi to přímo z insolvence. Na insolvenci mi strhávají 12.400 a zůstává mi 10.900.Pritom si myslím že by to mělo být naopak. I dítě na které platím alimenty by mělo být počítáno do vyživovací povinnosti. Tak by se měli počítat 2 děti podle mého, ale nevím jak to je. Muzete mi poradit. Dekuji za radu. Dluh na výživném nebyl nikdy.
Dobrý den,   

srážky jsou dle mého názoru počítány správně.   

Při čistém příjmu ve výši 23 300, - Kč a jedné vyživovací povinnosti k nezletilému dítěti (5 let) činí srážka 12 404, - Kč. Pokud je starší dítě svěřeno do výhradní péče otce a Vám je stanoveno platit výživné (které je hrazeno prostřednictvím insolvenčního správce z provedených srážek), toto dítě by nemělo být pro účely provádění srážek v insolvenčním řízení zohledňováno.
**Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. Co se týká nároku na dávky pomoci ve hmotné nouzi – tedy především nárok na příspěvek na živobytí (doplatek do životního minima) a doplatek na bydlení – bude asi nejlepší obrátit se přímo na Úřad práce, který o těchto sociálních dávkách rozhoduje.


U dávek pomoci ve hmotné nouzi jsou poměrně komplexní podmínky. Jen pro orientační představu – pokud žijete sám, tak je vaše životní minimum ve výši 3860 Kč měsíčně (zvýšilo se od 1.4.2020). A váš příjem je tedy „podstatně“ vyšší než životní minimum.


Zároveň to ale funguje tak, že jako příjem se vám započítá jen 80%, tedy jako byste měl příjem pouze 5245,6 Kč. Ale to je pořád více, než je životní minimum jednotlivce. Takže se domnívám, že na příspěvek na živobytí spíše nebudete mít nárok – ale jak již bylo uvedeno, posuzování nároku na dávky hmotné nouze je trochu složitější.


Podobně je to i s nárokem na doplatek na bydlení. Na ten byste mohl mít nárok, i když bydlíte na ubytovně. Pokud to správně počítám, tak měsíční náklady na bydlení jsou u vás cca 3600 Kč. To znamená, že po odečtení nákladů na bydlení vám z vašeho příjmu zůstává částka nižší, než je životní minimum. Takže je dost možné, že byste měl mít nárok na nějaký doplatek na bydlení. Ale opět, zde se nedá jednoduše říci, jestli nárok máte nebo ne.


Proto vám doporučuji zajít na Úřad práce, kde vám poradí co a jak, a mohou rovnou posoudit, jestli máte nárok na některou z dávek hmotné nouze nebo ne. Měl byste se primárně obracet na Úřad práce v místě vašeho trvalého bydliště. Minimální výše rodičovského příspěvku není přímo stanovena. Je to tak, že částka, která vám zbývá k čerpání (z původních 300 000 Kč), se při změně doby, rozpočítá na příslušný počet měsíců. Pro sociální dávky obecně platí, že pokud částka na měsíc nedosahuje 100 Kč, pak se dávka vyplácí čtvrtletně:



> § 57
> 
> 
> (1) Dávky uvedené v § 2 písm. a) bodech 1 a 2, § 2 písm. b) bodu 1 se vyplácejí měsíčně, a to po uplynutí kalendářního měsíce, za který náležely, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto měsíci. **Nedosahuje-li dávka částky 100 Kč měsíčně, vyplácí se po uplynutí kalendářního čtvrtletí, za které dávka náležela**, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto kalendářním čtvrtletí. Krajská pobočka Úřadu práce se může dohodnout s příjemcem dávky, že bude dávku, která nedosahuje částky 100 Kč měsíčně, vyplácet za delší období, než je uvedeno v předchozí větě; sjednané delší období nesmí přesáhnout dobu jednoho roku a dávka se v takovém případě vyplatí nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto období.
> 
> 


Tj. oněch 100 Kč na měsíc sedá brát jako určité minimum, které by asi bylo dobré zachovat.


**Co se týká placení zdravotního pojištění, tak to za vás stát platí po dobu, kdy vám bude vyplácen rodičovský příspěvek.** Takže pokud si ho necháte vyplácet například ve zmíněné částce 100 Kč měsíčně, tak by za vás stát i nadále platil zdravotní pojištění.


U sociálního pojištění je to trochu jinak. To za vás stát (ani nikdo jiný) přímo neplatí. Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se vám ale následně zahrne do „odpracovaných“ roků, pro nárok na důchod. Není zde přímá vazba na rodičovský příspěvek.


K vašemu druhému dotazu a možnému nároku na mateřskou dovolenou na druhé dítě:


**Na peněžitou pomoc v mateřství (PPM), byste nyní nárok neměla.** Tím, že vám pracovní poměr skončil již v době narození prvního dítěte, jste od té doby nezaměstnaná a nesplňujete tak žádnou z podmínek pro nárok na PPM.


To, že máte momentálně nějakou brigádu na DPP, vůbec nestačí. Abyste měla nárok na PPM, tak byste musela pracovat v nějakém zaměstnání, které vám bude zakládat účast na nemocenském pojištění.


U práce na DPP, je to při měsíčním příjmu nad 10 000 Kč. Pokud by to byla nějaká práce na DPČ, tak tam vzniká účast na nemocenském pojištění při příjmu od 3500 Kč. Nebo byste případně musela nastoupit do pracovního či služebního poměru.


Potřebujete splnit podmínku účasti na nemocenském pojištění alespoň 270 kalendářních dní za poslední dva roky (před začátkem PPM). Tj. abyste měla nárok na PPM u druhého dítěte, tak potřebujete nyní alespoň cca 9 měsíců pracovat (v zaměstnání, nebo na nějakou dohodu, s účastí na nemocenském pojištění).


A dále potřebujete, abyste v době zahájení PPM (6-8 týdnů před porodem), byla účastníkem nemocenského pojištění nebo alespoň v ochranné době. Po skončení rodičovské, resp. po tom, co bude vaší dceři ukončeno vyplácení rodičovského příspěvku, by si měla zajít na Úřad práce. A to hned ze dvou důvodů. Jednak bude mít nárok na podporu v nezaměstnanosti, a jednak za ni po dobu, kdy je vedená v evidenci Úřadu práce, platí stát zdravotní pojištění.


S nárokem na podporu je to tak, že i když byla vaše dcera v posledních letech nezaměstnaná (pracovní poměr zanikl již ve 2017), přesto má nárok na podporu v nezaměstnanosti. U ní je sice podmínka minimální „odpracované doby“ 12 kalendářních měsíců za poslední dva roky.


Současně ale platí, že u žen po rodičovské se jim doba, kdy byli na rodičovské dovolené a/nebo dostávali rodičovský příspěvek, započítává jako tzv. náhradní doba důchodového pojištění. Tudíž ženy po rodičovské splňují podmínky pro nárok na podporu, i když v posledních letech fakticky nikde nepracovali.


Bohužel ale [podpora po skončení rodičovské](https://kalkulacka-materska.cz/kalkulacka-podpora-v-nezamestnanosti-po-rodicovske-2020/) je hodně nízká. Tím, že zde není v příslušném období žádný příjem, ze kterého by se dala podpora spočítat (z rodičovského příspěvku se podpora počítat nedá), tak se výpočet výše podpory v nezaměstnanosti odvíjí od průměrné mzdy v ČR.


Ta je pro rok 2020 stanovena na 33 429 Kč. A vaše dcera by dostávala jako podporu po rodičovské za první dva měsíce 15% z průměrné mzdy v ČR (5014 Kč), za další dva měsíce by to bylo 12% a zbytek doby 11%.


Na mateřskou na druhé dítě (resp. na peněžitou pomoc v mateřství) vaše dcera nárok mít nebude. Aby měla nárok, musela by nyní, po skončení rodičovské pracovat v nějakém zaměstnání nejméně po dobu 270 kalendářních dní, což už v každém případě nestihne, ani kdyby ještě dnes nastoupila do zaměstnání.


Bude mít nárok až na rodičovský příspěvek k datu narození druhého dítěte. U něj si pak může zvolit výši měsíční platby až do 10 000 Kč měsíčně. Na vyšší měsíční částku by byl nárok, pokud by byl v žádosti o RP doložen dostatečně vysoký příjem otce dítěte. I když to v dotazu není uvedeno, předpokládám, že k zahájení PPM na druhé dítě by u vás došlo do věku 4 roky toho prvního. A současně jste zatím stále zaměstnána u stejného zaměstnavatele, u kterého jste pracovala i před zahájením první mateřské dovolené.


Při výpočtu výše PPM (peněžité pomoci v mateřství) se standardně vychází z denního vyměřovacího základu vypočítaného z posledních 12 kalendářních měsíců před měsícem, ve kterém je zahájena PPM. Pokud v posledních 12 měsících nemáte „odpracováno“ alespoň 7 dní, pak se postupuje dále do minulosti.


Současně ale platí, že i kdybyste například po skončení rodičovské dovolené nějakou dobu pracovala pro stejného zaměstnavatele (nebo i během rodičovské dovolené) a měla zde nižší příjem, tak by to na výslednou výši PPM nemělo negativní vliv.


U PPM na druhé dítě, pokud je zahájena do 4 roků toho prvního, a pokud pracujete stále pro stejného zaměstnavatele, totiž platí určitá výjimka.  

Pokud by vyměřovací základ z příjmů během nebo po skončení rodičovské byl nižší než ten, ze kterého se vycházelo u první PPM, tak se „automaticky“ použije ten vyšší – viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 19:



> *(3) U zaměstnankyně, které za trvání téhož zaměstnání vznikl nárok na další peněžitou pomoc v mateřství z tohoto zaměstnání v období do 4 let věku předchozího dítěte, se za denní vyměřovací základ považuje denní vyměřovací základ zjištěný pro výpočet předchozí peněžité pomoci v mateřství, pokud je vyšší než denní vyměřovací základ zjištěný pro výpočet další peněžité pomoci v mateřství; přitom se porovnávají denní vyměřovací základy před jejich úpravou podle § 21.*
> 
> 


Ve vašem případě tedy, pokud bude vycházet denní vyměřovací základ zjištěný před zahájením PPM na druhé dítě, z jakéhokoliv důvodu nižší než ten který jste měla před zahájením PPM a první dítě, pak se použije stejný jako u prvního dítěte.


Není tedy žádný důvod k obavám, že by se vaše PPM nějak krátila nebo byla nižší. Výše podpory v nezaměstnanosti, se odvíjí mimo jiné, od důvodu pro ukončení zaměstnání.


Plná výše podpory v nezaměstnanosti (tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby), se vyplácí v případě:


* Výpověď dal zaměstnavatel na základě některého z důvodů v paragrafu 52 (například pro nadbytečnost)
* Zaměstnání bylo ukončeno na základě výpovědi zaměstnance nebo dohodou, na základě některého z tzv. „vážných důvodů“


Pokud je dána výpověď (nebo se jedná o ukončení zaměstnání dohodou), bez uvedení vážného důvodu, pak je po celou dobu nárok jen na 45%.


Vážné důvody jsou specifikovány v paragrafu 5, odstavec c, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> c) vážnými důvody důvody spočívající v 
> 
> 
> 1. nezbytné osobní péči o dítě ve věku do 4 let, 
> 
> 
> 2. nezbytné osobní péči o fyzickou osobu, která se podle zvláštního právního předpisu považuje za osobu závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve stupni II (středně těžká závislost), ve stupni III (těžká závislost) nebo ve stupni IV (úplná závislost), pokud s uchazečem o zaměstnání trvale žije a společně uhrazují náklady na své potřeby; tyto podmínky se nevyžadují, jde-li o osobu, která se pro účely důchodového pojištění považuje za osobu blízkou, 
> 
> 
> 3. docházce dítěte do předškolního zařízení a povinné školní docházce dítěte, 
> 
> 
> 4. místě výkonu nebo povaze zaměstnání druhého manžela nebo registrovaného partnera, 
> 
> 
> 5. okamžitém zrušení pracovního poměru zaměstnancem podle § 56 zákoníku práce, 
> 
> 
> 6. zdravotních důvodech, které podle lékařského posudku brání vykonávat zaměstnání nebo plnit povinnost součinnosti s Úřadem práce – krajskou pobočkou Úřadu práce a pobočkou Úřadu práce pro hlavní město Prahu (dále jen „krajská pobočka Úřadu práce“) při zprostředkování zaměstnání, nebo 
> 
> 
> 7. jiných vážných osobních důvodech, například etických, mravních či náboženských, nebo důvodech hodných zvláštního zřetele,
> 
> 


Stěhování, by dle mého, mělo být považováno za vážný důvod, byť v zákonu není explicitně uvedeno (může ale spadat například pod „jiné vážné osobní důvody“, nebo pod bod 4.) Výpočet výše podpory se odvíjí od příjmů (průměrného čistého výdělku), v posledním ukončeném zaměstnání. Týká se to i situace, kdy v novém zaměstnání pracujete jen krátkou dobu a jste ve zkušební době. Vždy je to poslední zaměstnání.


Viz paragraf 50, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> § 50 
> 
> 
> (1) **Výše podpory v nezaměstnanosti a podpory při rekvalifikaci se stanoví procentní sazbou z průměrného měsíčního čistého výdělku, který byl u uchazeče o zaměstnání zjištěn a naposledy používán pro pracovněprávní účely v jeho posledním ukončeném zaměstnání v rozhodném období podle pracovněprávních předpisů**; pokud se u něho tyto pracovněprávní předpisy neuplatňovaly vzhledem k úpravě stanovené zvláštními právními předpisy pro právní vztah, ve kterém vykonával své poslední ukončené zaměstnání, zjistí se pro účely podpory v nezaměstnanosti a podpory při rekvalifikaci jeho průměrný měsíční čistý výdělek obdobně podle pracovněprávních předpisů.
> 
> 


Pro výpočet výše podpory v nezaměstnanosti se zpravidla používá průměrný výdělek, který se určuje na základě příjmu, za poslední ukončené kalendářní čtvrtletí.


Ve vašem případě, se ale průměrný výdělek nedá použít, protože jste u nového zaměstnavatele jen krátkou dobu (méně než 21 odpracovaných dní). V takovém případě se dá podle zákoníku práce použít pravděpodobný výdělek.


Viz paragraf 355, Zákoník práce (zákon číslo 262/2006 Sb.):



> § 355 Pravděpodobný výdělek 
> 
> 
> (1) Jestliže zaměstnanec v rozhodném období neodpracoval alespoň 21 dnů, použije se pravděpodobný výdělek. 
> 
> 
> (2) Pravděpodobný výdělek zjistí zaměstnavatel z hrubé mzdy nebo platu, které zaměstnanec dosáhl od počátku rozhodného období, popřípadě z hrubé mzdy nebo platu, které by zřejmě dosáhl; přitom se přihlédne zejména k obvyklé výši jednotlivých složek mzdy nebo platu zaměstnance nebo ke mzdě nebo platu zaměstnanců vykonávajících stejnou práci nebo práci stejné hodnoty.
> 
> 


Takže výše podpory v nezaměstnanosti, po skončení vašeho aktuálního zaměstnání, kde jste ve zkušební době, se započítá na základě pravděpodobného výdělku. 


Nebo pokud budete pracovat alespoň 21 dnů, pak by se použil průměrný výdělek z aktuálního zaměstnání.


Nárok na podporu budete mít v každém případě, protože splňujete podmínku minimální odpracované doby 12 měsíců za poslední 2 roky. Měl byste mít nárok na podporu v plné výši – tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby. Na podporu v nezaměstnanosti, budete mít zcela jistě nárok. Jednou z hlavních podmínek, pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je účast na důchodovém pojištění v rozsahu alespoň 12 měsíců za poslední dva roky (tedy ne to, že musíte skutečně „odpracovat“ 12 měsíců v posledních 2 letech, jak je někdy chybně interpretováno).


[Ženy, po rodičovské dovolen](https://kalkulacka-materska.cz/kalkulacka-podpora-v-nezamestnanosti-po-rodicovske-2020/)é, tuto podmínku splňují už jen tím, že v předchozích letech pečovaly o dítě. **Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se započítává jako náhradní doba důchodového pojištění**.


Takže i když nastane situace, kdy ženě skončí pracovní poměr ještě před porodem, díky následné péči o dítě, jí po skončení rodičovské vzniká nárok na podporu. A to, i když v posledních dvou letech, nebyla nikde zaměstnána.


U vás je situace ještě o něco málo jiná. Vzhledem k tomu, že váš pracovní poměr nezanikl, a po skončení rodičovské dovolené budete v pracovní neschopnosti, pak se vám i tato doba na neschopence započítává. 


Zde se navíc ani nejedná o náhradní dobu důchodového pojištění, ale jedná se o běžnou dobu (pracovní neschopnost v době trvání pracovního poměru spadá mezi tzv. „omluvné důvody“).


Tj. z pohledu nároku na podporu v nezaměstnanosti, jste v pozici běžného zaměstnance, který je před skončením pracovního poměru v pracovní neschopnosti. Není žádný důvod, proč byste neměla mít nárok na podporu v nezaměstnanosti.


Je zde pouze jedna věc, která případně může hrát roli ve vztahu k podpoře. Zmiňujete „výpověď dohodou“ po skončení neschopenky.


Nic, jako výpověď dohodou ale zákoník práce nezná. Buďto je to dohoda nebo výpověď. To podstatné je, jestli vám při ukončení pracovního poměru bude vznikat nárok na odstupné (můžete jej mít jak u výpovědi, tak i u ukončení PP dohodou).  

 **Pokud byste při ukončení pracovního poměru dostala vyplaceno odstupné, pak vám nebude podpora v nezaměstnanosti vyplácena ihned**, od začátku evidence na Úřadu práce. Pokud byste například dostala odstupné za 3 měsíce, pak první 3 měsíce na Úřadu práce nebudete dostávat podporu.


Tím o ni nepřicházíte (nijak se nezkracuje doba, po kterou máte – vzhledem k věku – nárok na podporu). Pouze je odloženo vyplácení podpory. 


Tj. pokud byste měla odstupné za 3 měsíce, pak podporu dostanete až za 4 měsíc (tj., reálně až v průběhu 5 měsíce, co budete vedená na ÚP). O příspěvek na bydlení si můžete požádat z pozice majitele bytu (píšete, že byt vlastníte). Nárok vám případně bude vznikat, pokud vaše příjmy budou ve vztahu k nákladům na bydlení nízké.


U příspěvku na bydlení, se dokládají příjmy a náklady na bydlení za předchozí 3 měsíce (předchozí kalendářní čtvrtletí). 


Pokud byste si šla žádost o příspěvek na bydlení vyřizovat v lednu 2021, pak se bude dokládat příjem a náklady na bydlení, za říjen až prosinec 2020.


Příjem se dokládá za všechny osoby, které v bytě žijí. To, že má váš manžel trvalé bydliště někde jinde, nehraje roli (to mělo vliv do poloviny roku 2020, pak se to změnilo).


Jako příjem se tedy budou posuzovat vaše příjmy + příjmy manžela v daném období.


Jako náklady se posuzují ty skutečně zaplacené – tj. například platby za služby (odvoz odpadu, úklid společných prostor apod.), platby za energie (voda, elektřina, plyn, teplo apod.), a případně další náklady spojené s bydlením.


To, zda budete mít nárok na tuto sociální dávku, tedy závisí na tom, jaký bude váš průměrný společný čistý měsíční příjem (příjem vás + manžela), jaké budou doložené náklady na bydlení, jaký je počet osob v bytě, jaká je velikost města, kde bydlíte. 


Konkrétně vám neporadím, protože neznám všechny podstatné údaje. Můžete si to zkusit orientačně spočítat například v této kalkulačce: [Kalkulačka příspěvek na bydlení v roce 2021](https://ferove-pujcky.cz/kalkulacka-vypocet-kolik-jsou-pridavky-na-bydleni-od-1-4-2020/).


Pokud byste nyní (v lednu), neměla nárok na příspěvek na bydlení, pak se to může změnit třeba v dubnu. 


To už by vám do rozhodného období (leden – březen 2021), spadal nižší příjem díky přechodu na mateřskou.