Výkon pracovní činnosti v době pracovní neschopnosti
Dobrý den,


ráda bych se zeptala na následující. Jsem u zaměstnavatele zaměstnána na pozici účetní. Nyní mě čeká operace, kde následně budu minimálně měsíc na neschopence, abych dodržela léčebný postup.


Zaměstnavatel mi nabídl, že v době pracovní neschopnosti mohu pracovat z domova. Kolik si mohu vydělat během pracovní neschopnosti?


Mohu pracovat dále po toto období na klasickou pracovní smlouvu, abych zároveň nepřišla o dávky nemocenského pojištění? Je v souladu s právem?


Děkuji za odpověď.
Během pracovní neschopnosti, máte možnost pracovat (mít nějaký příjem z brigády, zaměstnání nebo podnikání), aniž byste tím přišla o nárok na nemocenské dávky. Musí být ale splněno několik poměrně důležitých podmínek.


Během pracovní neschopnosti nesmíte vykonávat zaměstnání, na základě kterého jsou vám vypláceny nemocenské dávky. Tj. pokud jste na neschopence, tak nemůžete mít příjem vyplývající z pracovního poměru, na jehož základě vám vznikl nárok na nemocenskou.


Viz paragraf 16, zákon o nemocenském pojištění (zákon číslo 187/2006 Sb.):



> § 16 **Pojištěnec nemá nárok na výplatu nemocenského**, peněžité pomoci v mateřství, otcovské a ošetřovného za dobu, po kterou 
> 
> 
> a) **vykonává v pojištěné činnosti, ze které tyto dávky náleží, práci** nebo osobně vykonává samostatnou výdělečnou činnost,
> 
> 


Můžete to řešit tak, že na dobu nemocenské, budete mít u zaměstnavatele uzavřenou nějakou jinou smlouvu – například na dohodu o provedení práce (DPP) nebo na dohodu o pracovní činnosti (DPČ).


Pak byste pro zaměstnavatele pracovala na základě této dohody, zatímco na základě hlavní pracovní smlouvy byste čerpala neschopenku a nemocenské dávky.


**Případná smlouva DPP nebo DPČ, by ale měla být sjednána na jinou pracovní činnost, než na jakou je sjednána vaše hlavní smlouva.** Bylo by „divné“ pokud byste byla na neschopence, protože kvůli operaci nemůžete pracovat v zaměstnání jako účetní, a současně byste pracovala jako účetní z domu. A zákon to ani nedovoluje – viz paragraf 16 výše.


Také můžete během neschopenky pracovat pro jiného zaměstnavatele nebo i vykonávat podnikání jako OSVČ.


Ve všech případech ale současně musí být dodrženy podmínky spojené s neschopenkou. Tj. musíte dodržovat režim a rozsah povolených vycházek. To znamená buď pracovat jen z domu, nebo pouze v době, kdy máte povoleny vycházky.


Současně byste měla dodržovat léčebný režim, a omezení stanovená vaším ošetřujícím lékařem.


Jinou možností je to, že byste sice byla doma, ale nebyla na neschopence a nepobírala nemocenské dávky, a pro zaměstnavatele dále pracovala v režimu home-office, s nárokem na plný plat. 


Pak byste normálně vykonával své běžné zaměstnání, měla byste nárok na výplatu v plné výši, jen byste pracovala z domu.
Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Zdravím Vás, pokud jste v exekuci, zaměstnavatel tyto peníze zašle na účet exekutora, který exekuční příkaz vydal a dále exekutorovi sdělí, že Váš pracovní poměr byl ukončen a srážky tedy již nebude možné na dále provádět. Srážky z příjmů však lze provádět i z odstupného a rovněž i z podpory v nezaměstnanosti. Pěkný den,   

  

Ze součtu vašich příjmů (tedy důchodu a mzdy) odchází na splátky do oddlužení vše nad nezabavitelnou částku.   

Je tedy možné, že vám odchází určitá část ze mzdy a určitá část z důchodu. Nicméně by vám vždy měla zůstat nezabavitelná částka. Její výpočet si muzete ověřit na <https://insolvence.justice.cz/kalkulator-splatek/>  

  

Upozorňuji, že plnění v oddlužení musí být alespoň 30%. Reálně plnění tedy může být vyšší (dle vašich příjmů). Dobrý den,   

  

souhlas zaměstnance se snížením mzdy nepotřebujete, nicméně si nejsme jistá, zda byly splněny podmínky pro snížení mzdy na 60% průměrného výdělku, neboť tak lze učinit jen v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí dle § 207 písm. b) zákoníku práce, případě pokud bylo vnitřním předpisem stanoveno snížení mzdy dle § 209 zák. Práce). Níže přikládám příslušné zákonné ustanovení. Pokud by podmínky ke snížení mzdy splněny byly, není třeba souhlasu zaměstnance. Ten se může následně bránit soudně.   

  

HLAVA III  

PŘEKÁŽKY V PRÁCI NA STRANĚ ZAMĚSTNAVATELE  

  

§ 207  

Prostoje a přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy:   

Nemůže-li zaměstnanec konat práci  

a)  pro přechodnou závadu způsobenou poruchou na strojním zařízení, kterou nezavinil, v dodávce surovin nebo pohonné síly, chybnými pracovními podklady nebo jinými provozními příčinami, jde o prostoj, a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 80 % průměrného výdělku,   

b)  v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 60 % průměrného výdělku.   

  

Jiné překážky v práci na straně zaměstnavatele:   

§ 208  

Nemohl-li zaměstnanec konat práci pro jiné překážky na straně zaměstnavatele, než jsou uvedeny v § 207, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši průměrného výdělku; to neplatí, bylo-li uplatněno konto pracovní doby (§ 86 a 87).   

§ 209  

 (1)  O jinou překážku v práci na straně jiného zaměstnavatele, než uvedeného v § 109 odst. 3, jde také tehdy, kdy zaměstnavatel nemůže přidělovat zaměstnanci práci v rozsahu týdenní pracovní doby z důvodu dočasného omezení odbytu jeho výrobků nebo omezení poptávky po jím poskytovaných službách (částečná nezaměstnanost).   

 (2)  Upraví-li v případech podle odstavce 1 dohoda mezi zaměstnavatelem a odborovou organizací výši poskytované náhrady mzdy, která přísluší zaměstnanci, musí náhrada mzdy činit nejméně 60 % průměrného výdělku; nepůsobí-li u zaměstnavatele odborová organizace, může být dohoda nahrazena vnitřním předpisem. Zdravím Vás, ano insolvenční správce toto právo skutečně má, neboť náhrada mzdy za pracovní úraz je mimořádný příjem, který by měl plynout na oddlužení, naproti tomu bolestné, náklady léčení a případná náhrada za snížení společenského uplatnění by měly být vyplaceny dlužníku, neboť tyto příjmy kompenzují dlužníku újmu na zdraví, kterou v důsledku pracovního úrazu utrpěl. Dobrý den,   

  

insolvenční správce by si měl strhávat ze mzdy vše nad nezabavitelnou částku, a z této (strhnuté) částky uspokojit i svoji odměnu, tedy 1089, - Kč. Tak by Vám tedy měla zůstat nezabavitelná částka, ze které už nejste povinna správci cokoliv zasílat.   

  

Pokud máte takto relativně "nízký" celkový dluh, a lze tedy předpokládat, že uhradíte v oddlužení 100% závazků, bylo možné v návrhu na povolení oddlužení požádat o nižší splátky, tak abyste plnila oddlužení 5 let a hradila nižší splátky. Pokud jste ovšem v návrhu tento požadavek neuvedla, bude Vám strháváno dokud se neuhradí celková částka přihlášených pohledávek, tedy 100%. Ve Vašem případě by při srážce 12.000,- měsíčně mělo být oddlužení splněno přibližně za 15 měsíců. Dobrý den paní Straková, tato poradna není uzpůsobena pro osobní setkávání, ale pokusím se Vám poradit na dálku. Pokud má Váš manžel exekuci, mohou Vám zabavit (zabavovat) peníze na účtu. Vy si však můžete požádat banku o jeden výběr v maximální výši 15.540,- Kč (čtyřnásobek životního minima – je to covidové opatření, které platí do 30.6.21, jinak je to ze zákona jen dvojnásobek životního minima). Učiňte tak tedy, pokud jste to ještě neudělala. V dalším Vás odkáži přímo na příslušnou Okresní správu sociálního zabezpečení, která Vám vyplácí důchody – Vy i Váš manžel si bezodkladně požádejte, aby Vám Váš důchod a manželův důchod po srážce v exekuci posílali na složenku, tedy tak, že si peníze budete vybírat na poště. Neměl by s tím být žádný problém, způsob výplaty si můžete sami určit. Přeji vše dobré. R. Benetková Dobrý den, bez znalosti Vaší výše čistého platu, výši jednotlivých exekucí Vám nemohu odpovědět, zda Vám zaměstnavatel strhává správnou část z Vašeho platu; dotčené však řeší účetní zaměstnavatele. Doporučuji se na účetní obrátit, aby Vám vše vysvětlil/a. Stát v tomto ohledu žádná oprávnění nemá, vyjam situace, kdy by se zaměstnavatel dopouštěl trestného jednání, apod. , pak je třeba se obrátit na orgány činné v trestním řízení. Dobrý den,   

příjmy se pro účely srážek ze mzdy sčítají. Pokud jste svobodný a nemáte žádné děti, které s Vámi žijí ve společné domácnosti, srážka z Vaší mzdy z HPP činí v roce 2018 celkem 5 549,00 Kč a nezabavitelná částka pak 12 451, - Kč, což je také maximální výše nezabavitelné částky při nepřednostních exekucích.   

Pokud tak Váš příjem z HPP činí 18 000, - Kč čistého, vešker Vaše další příjmy by byly v plném rozsahu zabavovány, neboť jste již stropu nezabavitelného minima dosáhl. Totéž by platilo, pokud byste měl jednu vyživovanou osobu (zde je strop 14 007, - Kč, kterého byste dosáhl již jen z HPPú.   

Výši možných srážek ze mzdy si můžete ověřit v kalkulačce Exekutorské komory na adrese: <http://ekcr.cz/?p=kalkulacka_1>.