Od kdy se platí odměna insolvenčnímu správci - od přidělení soudem nebo od prvních úkonů?




 Dobrý den,   

měla bych dotaz ohledně doby, od kdy se má zasílat insolvenčnímu správci odměna za to, že spravuje insolvenci? Má nárok si odměnu nechat posílat již od doby, kdy byl přidělen nebo až po tom, co správce zašle soudu potřebné dokumenty k případu a ten stanoví výši odměny? Přítel ji má přidělenou od května tohoto roku, věc je ve stavu řízení po úpadku a soud by dle ní měl vydat rozhodnutí o schválení oddlužení plněním splátkového kalendáře. Ale již od června jí každý měsíc platí částku 1089 korun.   

Je to tak správné?   

Díky
Dobrý den,   

odměna insolvenčního správce je stanovena nikoliv soudem, ale vyhláškou č. 313/2007 Sb. , která určuje, že v případě oddlužení náleží insolvenčnímu správci odměna ve výši 900, - Kč (plus DPH, je-li jeho plátcem, tj. 1 089, - Kč vč. DPH) od povolení oddlužení (tj. od vydání usnesení o úpadku, kterým je zároveň oddlužení povoleno).   

Zálohu na odměnu je dlužník povinen hradit počínaje měsícem, ve kterém byl zjištěn dlužníkův úpadek, přičemž povinnost dlužníka platit zálohu na odměnu je explicitně stanovena právě v usnesení soudu, kterým byl zjištěn úpadek a povoleno oddlužení dlužníka.   

Doporučuji tedy příteli, aby si podrobně přečetl usnesení o úpadku, ve kterém je tato povinnost dlužníka soudem stanovena. Pokud byl přítelův úpadek zjištěn v květnu 2018, odměna správci náleží dokonce i za měsíc květen 2018.
To, že jste při ukončení pracovního poměru, dostal vyplaceno odstupné, má vliv pouze na výplatu podpory v nezaměstnanosti.


Pokud byste šel po skončení zaměstnání na Úřad práce, pak po dobu, za kterou vám bylo vyplaceno odstupné (například 3 měsíce), vám nebude vyplácena podpora v nezaměstnanosti.


V praxi by to znamenalo, že by vám podpora začala být vyplácena, například až od 4 měsíce.  

Podpora se tím nijak nekrátí (nesnižuje se, nekrátí se doba, po kterou vám bude vyplácena, jen se odkládá zahájení výplaty o příslušný počet měsíců).


Pokud byste ještě před skončením zaměstnání onemocněl a byl na neschopence, nebo pokud by byla neschopenka zahájena do 7 dní od skončení pracovního poměru (ochranná doba), pak máte nárok na nemocenské dávky podle běžných podmínek, jako jakýkoliv jiný zaměstnanec.


To, že jste při ukončení zaměstnání dostal odstupné, nemá na výplatu nemocenských dávek, žádný vliv.


Jediný případný rozdíl, u neschopenky po skončení zaměstnání, je v tom, že jako zaměstnanec, dostáváte prvních 14 dní na neschopence náhradu mzdy od zaměstnavatele a následně od 15 dne dostáváte nemocenské dávky.


Po skončení pracovního poměru, za prvních 14 dní nic nedostáváte (na náhradu mzdy od zaměstnavatele již není nárok), a od 15 dne máte běžný nárok na nemocenské dávky. Při invaliditě prvního stupně se na vás vztahují běžné podmínky pro nárok na nemocenské dávky, tak jako i na ostatní zaměstnance. Nejsou zde žádné rozdíly (rozdíl je až u invalidity 3 stupně, kdy je nárok jen nárok na nemocenskou jen po dobu 70 dní).


Maximální doba, po kterou je nárok na nemocenské dávky je 380 dní od zahájení neschopenky – viz paragraf 26, zákon o nemocenském pojištění (zákon číslo 187/2006 Sb.):



> § 26 
> 
> 
> (1) Podpůrčí doba u nemocenského začíná 15. kalendářním dnem trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo 15. kalendářním dnem nařízené karantény a končí dnem, jímž končí dočasná pracovní neschopnost nebo nařízená karanténa, pokud nárok na nemocenské trvá až do tohoto dne; podpůrčí doba však trvá nejdéle 380 kalendářních dnů ode dne vzniku dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízení karantény, pokud se dále nestanoví jinak. V období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 podpůrčí doba začíná 22. kalendářním dnem trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo 22. kalendářním dnem nařízené karantény.
> 
> 


V některých případech pak může být tato doba prodloužena – až o 350 dní – viz paragraf 27:



> § 27 
> 
> 
> Po uplynutí podpůrčí doby stanovené podle § 26 se nemocenské vyplácí na základě žádosti pojištěnce po dobu stanovenou v rozhodnutí orgánu nemocenského pojištění podle vyjádření lékaře orgánu nemocenského pojištění, který vyplácí nemocenské, pokud lze očekávat, že pojištěnec v krátké době, nejdéle však v době 350 kalendářních dnů od uplynutí podpůrčí doby stanovené podle § 26, nabude pracovní schopnost, a to i k jiné než dosavadní pojištěné činnosti; takto lze postupovat i opakovaně, přičemž při jednotlivém prodloužení výplaty nemocenského nesmí být doba tohoto prodloužení delší než 3 měsíce. Nemocenské lze podle věty první vyplácet celkem nejdéle po dobu 350 kalendářních dnů od uplynutí podpůrčí doby stanovené podle § 26.
> 
> Na kompenzační bonus můžete mít nárok i jako starobní nebo invalidní důchodce. To, že pobíráte důchod, nemusí ničemu vadit. Podstatné je, aby byly splněny příslušné podmínky.


Mezi hlavní podmínky patří to, že příjem z podnikání být musí ve srovnávacím nebo případně rozhodném období, vaším převažujícím zdrojem příjmu. Příjmy se posuzují podle paragraf 6, 7 a 9 zákona o daních z příjmů. 


Jedná se tedy o příjmy:


* Ze závislé činnosti (například příjem ze zaměstnání apod.)
* Ze samostatně výdělečné činnosti (z podnikání)
* Z nájmu


Důchod, který dostáváte, nepatří mezi příjmy, které by se pro nárok na kompenzační bonus posuzovaly. Tj. jako byste ho vůbec neměla.


Další podmínkou, pro nárok na kompenzační bonus je to, že vaše podnikání bylo „významně dotčeno“. To se prokazuje tak, že příjem za předchozí měsíc byl nižší, než průměrná výše příjmu ve srovnávacím období:


* U kompenzace za únor 2021 tedy zadáváte příjmy (tržby z prodeje výrobků nebo služeb) za leden 2021 (důchod tam vůbec nepatří) a průměrnou výši příjmu (tržeb) za listopad 2018 až leden 2019 nebo listopad 2019 až leden 2020
* U kompenzace za březen 2021 zadáváte příjmy (tržby z prodeje výrobků nebo služeb za únor 2021 a průměrnou výši příjmů (tržeb) za prosinec 2018 až únor 2019 nebo prosinec 2019 až únor 2020


Důchod se do tržeb ve srovnávacím období vůbec nezahrnuje.


Pokud máte příjem v měsíci leden nebo únor 2021 nižší o 50%, než průměr v daném srovnávacím období, pak máte nárok na kompenzační bonus. 


Ten může být až 1000 Kč za den (tj. až 28 000 Kč za únor nebo až 31 000 Kč za březen) – záleží ale na tom, kolik jsou vaše průměrné příjmy ve srovnávacím období.


Pokud byste měla například za leden 2021 příjem 0 Kč, a ve srovnávacím období měla průměrnou výši příjmu 10 000 Kč, pak dostanete za únor 2021 kompenzaci jen 10 000 Kč (maximálně do výše průměrného příjmu).


Pokud byste měla například za leden 2021 příjem 5000 Kč a ve srovnávacím období měla průměrnou výši příjmu 10 000 Kč, pak dostanete za únor 2021 kompenzaci jen 5000 Kč (rozdíl mezi tržbami v lednu 2021 a průměrem ve srovnávacím období). **Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. Pokud má disponent nastavená práva tak, že může disponovat s účtem i po smrti majitele (což může být), tak ten samotný výběr nebyl protiprávní.

Do dědictví jde stav účtu v okamžiku úmrtí, takže ten, kdo ty peníze po smrti majitele vybral, bude při vypořádání notářem nebo soudem vyzván, aby ty peníze (nebo odpovídající část) dědicům vyplatil. Během pracovní neschopnosti máte nárok na dvě různé dávky. Během prvních 14 dní neschopenky, vám zaměstnavatel vyplácí náhradu mzdy za nemoc. A pokud jste nemocná delší dobu, tak od 15 dne máte nárok na nemocenské dávky (které už platí stát, resp. ČSSZ).


Již od poloviny roku 2019 platí, že během prvních 14 dní máte nárok na náhradu mzdy od prvního dne neschopenky (dříve to nějakou dobu bylo tak, že první 3 dny nebyl nárok na nic, s výjimkou situace, kdy se jednalo o karanténu).


Pozor ale na to, že během prvních 14 dní, vám zaměstnavatel vyplatí náhradu mzdy jenom za skutečně zameškané (neodpracované) směny.


To, co zmiňujete ve svém dotazu, platí až pro nemocenské dávky, které dostáváte od 15 dne pracovní neschopnosti. Ty jsou opravdu vypláceny za každý kalendářní den, včetně státních svátků a víkendů (sobota a neděle). 


Není to ale až taková „výhra“ jak by to mohlo vypadat. I když jsou nemocenské dávky i za víkendy, tak díky způsobu výpočtu jsou ve výsledku o něco nižší než náhrada mzdy, kterou máte jen za neodpracované dny.


Náhrada mzdy během prvních 14 dní, se vypočítává z průměrného hodinového výdělku. Ten se spočítá na základě vašeho hrubého příjmu za předchozí kalendářní čtvrtletí, který se vydělí počtem odpracovaných hodin včetně práce přes čas (pokud jste v předchozím kalendářním čtvrtletí čerpala dovolenou nebo byla na neschopence, tak to se do výpočtu nezahrne).


Z průměrného hodinového výdělku pak dostáváte 60%. Resp. nejprve se provádí redukce, kdy do určité částky se započítá 90%, ze zbytku pak 60% nebo jen 30% hodinové mzdy. A následně dostanete 60% z redukované částky.


Pokud byste měla rovnoměrnou rozloženou pracovní dobu a týdenní pracovní dobu 40 hodin, tak byste za 14 dní měla dostat proplaceno 80 hodin na neschopence. Pokud byste měla nerovnoměrné rozložení směn, směny byly různé dlouhé, nebo měly připadat i na víkendy, pak se to zohlední.


Během prvních 14 dní vám tedy zaměstnavatel zaplatí všechny hodiny, které byste v té době měla strávit v práci, pokud byste byla zdravá. Na podporu v nezaměstnanosti v nezaměstnanosti je nárok, i po delší pracovní neschopnosti. 


**V případě, že jste po skončení zaměstnání v pracovní neschopnosti, pak po skončení neschopenky budete mít určitě nárok na podporu v nezaměstnanosti.**


Nárok na podporu pro nezaměstnané vzniká v případě, že splňujete především podmínku „minimální doby v zaměstnání“. Což je minimálně 12 měsíců za poslední 2 roky.


Nemusí se ale jednat jen o dobu v zaměstnání v pravém slova smyslu. Pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je podstatná doba účasti na důchodovém pojištění.


Účast na důchodovém pojištění vzniká během zaměstnání (placením sociálního pojištění), nebo během podnikání (OSVČ si také platí důchodové pojištění).


Jako účast na důchodovém pojištění se ale započítávají i jiné činnosti – náhradní doby zaměstnání. Jedná se například o dobu na rodičovské dovolené nebo právě o neschopenku.


Viz paragraf 41, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 41
> 
> 
> (1) **Rozhodným obdobím pro posuzování nároků na podporu v nezaměstnanosti a podporu při rekvalifikaci jsou poslední 2 roky před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání.**
> 
> 
> (2) **Není-li splněna podmínka stanovená v § 39 odst. 1 písm. a) předchozím zaměstnáním, lze tuto podmínku splnit i započtením náhradní doby zaměstnání.** Do předchozího zaměstnání se nezapočítává doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností v době vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání (§ 25 odst. 1 a 3) a krátkodobým zaměstnáním. Překrývají-li se doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností a náhradní doba zaměstnání, započítává se do předchozího zaměstnání přednostně doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností.
> 
> 
> (3) **Za náhradní dobu zaměstnání se považuje doba**
> 
> 
> g) **trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény osoby po skončení výdělečné činnosti, která zakládala její účast na nemocenském pojištění** podle zvláštního právního předpisu97), pokud si tato osoba nepřivodila dočasnou pracovní neschopnost úmyslně a pokud tato dočasná pracovní neschopnost nebo nařízená karanténa vznikla v době této výdělečné činnosti nebo v ochranné lhůtě podle zvláštního právního předpisu.
> 
> 


Takže i když budete delší dobu po skončení zaměstnání na neschopence, nárok na podporu v nezaměstnanosti tím nebude nijak omezen.


Jiné to ale už bude s výpočtem výše podpory v nezaměstnanosti. 


Pokud by vám měl nárok na podporu v nezaměstnanosti vzniknout tím, že bude započítána tato náhradní doba důchodového pojištění (doba na nemocenské), pak se podpora v nezaměstnanosti nebude počítat na základě vaší výplaty v předchozím zaměstnání, ale vycházelo by se z průměrné mzdy v ČR.


A taková podpora je pak poměrně hodně nízká. Za první dva měsíce je to cca 5000 Kč, za další dva měsíce cca 4000 Kč a následně ještě o něco méně (v roce 2021 to pak může být o pár desítek korun více).


Viz paragraf 51, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 51
> 
> 
> (1) Podpora v nezaměstnanosti se uchazeči stanoví za první 2 měsíce ve výši 0,15 násobku, další 2 měsíce ve výši 0,12 násobku a po zbývající podpůrčí dobu 0,11 násobku průměrné mzdy v národním hospodářství za 1. až 3. čtvrtletí kalendářního roku předcházejícího kalendářnímu roku, ve kterém byla podána žádost o tuto podporu, jestliže
> 
> 
> a) splnil podmínku doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)] započtením náhradní doby a tato doba se posuzuje jako poslední zaměstnání,
> 
> 


Pro rok 2020 se pro výpočet této podpory používá částka cca 33 429 Kč. Pro rok 2021 bude stanovena nová částka (pravděpodobně o něco málo vyšší). Výše podpory v nezaměstnanosti, se odvíjí mimo jiné, od důvodu pro ukončení zaměstnání.


Plná výše podpory v nezaměstnanosti (tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby), se vyplácí v případě:


* Výpověď dal zaměstnavatel na základě některého z důvodů v paragrafu 52 (například pro nadbytečnost)
* Zaměstnání bylo ukončeno na základě výpovědi zaměstnance nebo dohodou, na základě některého z tzv. „vážných důvodů“


Pokud je dána výpověď (nebo se jedná o ukončení zaměstnání dohodou), bez uvedení vážného důvodu, pak je po celou dobu nárok jen na 45%.


Vážné důvody jsou specifikovány v paragrafu 5, odstavec c, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> c) vážnými důvody důvody spočívající v 
> 
> 
> 1. nezbytné osobní péči o dítě ve věku do 4 let, 
> 
> 
> 2. nezbytné osobní péči o fyzickou osobu, která se podle zvláštního právního předpisu považuje za osobu závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve stupni II (středně těžká závislost), ve stupni III (těžká závislost) nebo ve stupni IV (úplná závislost), pokud s uchazečem o zaměstnání trvale žije a společně uhrazují náklady na své potřeby; tyto podmínky se nevyžadují, jde-li o osobu, která se pro účely důchodového pojištění považuje za osobu blízkou, 
> 
> 
> 3. docházce dítěte do předškolního zařízení a povinné školní docházce dítěte, 
> 
> 
> 4. místě výkonu nebo povaze zaměstnání druhého manžela nebo registrovaného partnera, 
> 
> 
> 5. okamžitém zrušení pracovního poměru zaměstnancem podle § 56 zákoníku práce, 
> 
> 
> 6. zdravotních důvodech, které podle lékařského posudku brání vykonávat zaměstnání nebo plnit povinnost součinnosti s Úřadem práce – krajskou pobočkou Úřadu práce a pobočkou Úřadu práce pro hlavní město Prahu (dále jen „krajská pobočka Úřadu práce“) při zprostředkování zaměstnání, nebo 
> 
> 
> 7. jiných vážných osobních důvodech, například etických, mravních či náboženských, nebo důvodech hodných zvláštního zřetele,
> 
> 


Stěhování, by dle mého, mělo být považováno za vážný důvod, byť v zákonu není explicitně uvedeno (může ale spadat například pod „jiné vážné osobní důvody“, nebo pod bod 4.) Pokud pracujete na „dohodu“ – tj. na DPČ (dohoda o pracovní činnosti) a máte zde sjednán příjem vyšší než 3000 Kč, pak za vás zaměstnavatele standardně odvádí sociální a zdravotní pojištění. 


Součástí odvedeného sociální pojištění je i nemocenské pojištění. Takže vám i při práci na DPČ vzniká nárok na placenou neschopenku (pokud byste měl nižší příjem než 3000 Kč, nebo pokud by to byla práce na DPP do 10 000 Kč měsíčně, tak by nárok na nemocenskou vznikat nemusel).


Pokud onemocníte a budete v pracovní neschopnosti (na neschopence), tak máte nárok na nemocenské dávky. A to jak na náhradu mzdy za prvních 14 dní nemoci, tak i na nemocenské dávky od 15 dne pracovní neschopnosti.


**Pro pracující důchodce (invalidní nebo starobní), ale platí omezení. Na nemocenské dávky mají nárok pouze po dobu 70 dní.** To je rozdíl oproti běžnému zaměstnanci, který má nárok na „placenou neschopenku“ až 380 dní.


Těchto 70 dní se navíc sčítá v průběhu kalendářního roku. Pokud byste v průběhu jednoho roku onemocněl vícekrát, pak stále platí celkový limit 70 dní pro jeden rok.


Viz paragraf 28, zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb.:



> 
> § 28 
> 
> 
> (1) **Nemocenské se poživateli starobního důchodu nebo invalidního důchodu pro invaliditu třetího stupně vyplácí od 15. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 15. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 70 kalendářních dnů**, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance; v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 se nemocenské poživatelům těchto důchodů vyplácí od 22. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 22. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 63 kalendářních dnů, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance. **Při více dočasných pracovních neschopnostech v jednom kalendářním roce se nemocenské vyplácí v tomto roce nejvýše po dobu uvedenou ve větě první.** Byla-li podpůrčí doba podle věty první a druhé vyčerpána v jednom kalendářním roce, nevzniká nárok na výplatu nemocenského od 1. ledna následujícího kalendářního roku, pokračuje-li dočasná pracovní neschopnost nebo karanténa v tomto následujícím kalendářním roce. Nemocenské podle věty první a druhé však nelze vyplácet déle, než by se vyplácelo podle § 26. Poživatelem starobního důchodu se pro účely věty první a druhé rozumí fyzická osoba, která v době dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény má nárok na výplatu starobního důchodu alespoň po dobu jednoho dne trvání pojištěné činnosti, a to ode dne, kdy nárok na výplatu tohoto důchodu vznikl.
> 
> 


Jako starobní důchodce, tedy můžete být v pracovní neschopnosti a máte nárok jak na náhradu mzdy, tak i na nemocenské dávky. Na placenou neschopenku ale máte nárok maximálně po dobu 70 dní (celkový limit pro jeden kalendářní rok). dobrý den, v nájemní smlouvě (nebo v dohodě o ukončení nájmu) máte určitě stanovený termín, datum ukončení smluvního vztahu, resp. datum do kterého bude mít nájemce byt v užívání. do tohoto smluvně uvedeného termínu je nájemce povinen řádně hradit nájemné. je na dohodě mezi smluvními stranami, zda se dohodnou jinak. např. zda budete jako pronajímatelka souhlasit s předčasným ukončením nájmu (a odpustíte zaplacení nájemného za nějaké období).