Zalohovani pro 3 pocitace



kamarad ma kancelar se trema pocitacema a zalohuje na externi disk, kterej je bohuzel ve stejne mistnosti a boji se, ze kdyz ho vykradou tak o vse prijde, proto by rad zalohoval jeste nekam jinamcelkove se jedna o cca 1TB dat, z toho je cca 50GB "zivych" ktere by se mely zalohovat aspon jednou denne, tech zbylych 950GB je archiv, ktery se da odzalohovat rucne jednou za cas, v kanclu je klasicke VDSLko od O2 20/2Mbitjak to vyresit? Me napada pouze koupit si nekde v cloudu misto a s tim to synchronizovat.... nejake reseni extreniho disku, ktery bude pripojen treba doma mi prijde dost nerealne a jina moznost me nenapada... rozpocet max. tak 10k KcDiky za jakoukoliv radu
50GB a občas 1T neni možné zálohovat přez vDSL. 50 000MB je 400 000Mb a to bude tak 55 hodin ... tak že uvažovat o cloudu nebo nas někde v internetu nemá absolutně cenu. Tak že jsou tři možnosti:1. pořídit externí disk a ten si nosit pryč. Obava z krádeže disku a nebo jeho potracení se nechá eliminovat pomocí TrueCrypt.2. nechat si zabudovat trezor do kterého povede LAN a elektrika a NAS tam schovat.3. NAS umístit někde jinde v budově a nebo areálu am dosáhne LAN a nebo optika.... docela mě překvapuje že firma co potřebuje zálohovat 1TB dat má rozpočet na zálohovací zařízení 10K??? Možná vymazat filmy.
Zálohujte si věci jinam, formátujte pomalým formátem nebo přepište ve skartovacím programu (pokud nechcete, aby někdo časem zneužil uložená data) a reklamujte. Zřejmě nějaká mechanická závada ... nezlepší se to <p>provozoval jsem systém s nejlepší částí z tisíce databází rozložených na více serverech. všechny byly identické struktury a byly synchronizovány s databází šablon, která byla na každém počítači.</p><p>to mi umožnilo migrovat databáze z jednoho db na druhý, pokud by se jeden příliš přetěžoval, a když se změnil klientský mix, mohl jsem na různých serverech vytvářet nové databáze, abych mohl načíst rovnováhu mezi servery. to byla největší výhoda, kterou jsem získal od systému, v tom, že jsem měl na několika samostatných serverech několik velkých kusů cínu, které prováděly více komplikovaných dotazů současně.</p><p>skvělá věc je, že můžete do konfigurace přidat servery svou vlastní rychlostí, protože každý server se začíná přetížit, přidat další do mixu, přenést některé dbs na nový server a skončit pěkně načíst vyváženou sadu serverů. opravdu pěkný a jednoduchý způsob, jak přidat měřítko do systému, kdykoli je to potřeba!</p><p>důvodem, proč jsem šel s tímto přístupem spíše než s jediným obrovským databázovým přístupem, byla naprostá velikost potenciální databáze, která by byla vytvořena ... každá z 1000 databází měla 200 tabulek a mnoho jednotlivých tabulek v každé z databáze obsahovaly mnoho stovek <strong>milionů</strong> řádků dat!</p><p>konfigurace jediné databáze by vyžadovala, aby určité tabulky (přibližně 8 z nich) měly více miliard řádků dat a celková velikost db by byla přes 10tb. podařilo se nám mít více serverů s 5tb úložiště raid 10, s mnoha databázemi na každém.</p><p>to bych udělal! doufám, že to pomůže vašemu rozhodování ... :)</p> <p>jak již oscar cabrero odpověděl, pravděpodobně budete chtít cdn a ne skutečný multisite hosting.</p><p><em> statické </em> webové stránky mohou být relativně snadno hostovány na několika kontinentech. <em> dynamické </em> weby nemohou - replikace (velkého) dynamického datového souboru (tj. co je v databázi) přes pomalé a nespolehlivé odkazy wan je velmi obtížný problém řešit dobře.</p><p>chcete tedy zachovat veškerý svůj dynamický obsah (tj. generování html) v jedné lan a přesunout statický obsah (obrázky log, css, js) do sítě pro doručování obsahu.</p><p> <a href="http://cloudharmony.com/speedtest">cloudharmony</a> obsahuje testovací nástroj a několik dobrých blogových příspěvků o cdn. <a href="http://www.paessler.com/blog/2010/05/17/networking-basics/real-world-performance-comparison-of-cdn-content-delivery-network-providers">paessler</a> má přehled výkonu a kvalifikovaná doporučení cdn.</p><p><strong> za předpokladu, že chcete vytvořit multisite dynamický web, přesto: </strong></p><blockquote> <p>existují nějaké úskalí, na které je třeba dát pozor?</p> </blockquote><p>ach ano, mnoho. většinou v tiché korupci replikovaných dat nebo přerušené/zastaralé/zpožděné replikace.</p><blockquote> <p>měl bych mít samostatné domény pro každou oblast, např. .com .co.uk atd</p> </blockquote><p>zcela na vás. pokud jsou vaše stránky velmi regionální/místní povahy, pak může nejlépe fungovat místní tld (tj. .co.uk, .de atd.).</p><blockquote> <p>mám databázi na hostitele?</p> </blockquote><p>alespoň jeden databázový server na každém serveru, ze kterého hostujete, ano.</p><blockquote> <p>jak mohu udržovat databáze aktuální?</p> </blockquote><p>mechanismus replikace vašeho databázového stroje. většina databází to má. existuje více komplexních řešení pro high-end potřeby, ale to je místo, kde byste měli začít.</p> možností je několik, např. [bankovní úschova](https://www.srovnani-makleru.cz/slovnik-pojmu/bankovni-uschova-penez/) kupní ceny, [notářská úschova](https://www.srovnani-makleru.cz/slovnik-pojmu/notarska-uschova-penez/) finančních prostředků, [advokátní úschova](https://www.srovnani-makleru.cz/slovnik-pojmu/advokatni-uschova-penez/) peněžních prostředků či [úschova u realitní kacenláře](https://www.srovnani-makleru.cz/slovnik-pojmu/uschova-penez-u-realitni-kancelare/).







 více o advokátní a notářské úschově, které jsou obecně považovány za nejbezpečnější úschovu peněz, naleznete v samstatném [článku na blogu](https://www.srovnani-makleru.cz/blog-k-cemu-slouzi-notarska-ci-advokatni-uschova-penez-15/). Takže jste se ptali, jak zvládnout práci na násobku „úkolů“ najednou, ne? S výjimkou větvení.


Můžete mít více checkouts ze zdroje na lokálním počítači, suffixing název adresáře s názvem lístku, na kterém pracujete. Jen se ujistěte, aby se změny ve správném adresáři, v závislosti na úkolu ...


Směšování více úkolů v jedné pracovní kopii / commit může být velmi matoucí, zvláště pokud někdo potřebuje, aby svou práci zkontrolovat později. běžná závada grafiky (integrované) nebo základové desky - oprava dražší než koupě nového ... máte-li v záruce, reklamujte. Nemáte-li, vyjměte si HDD a prodejte na ND. <p>na vaši otázku neexistuje jednoduchá odpověď, ale zde je několik věcí, na které byste se měli zamyslet.</p><p>zaprvé, měřítko není jediná věc, o kterou se musíme starat. co děláte s vašimi daty je. pokud máte 500 tabulek 30 tb dat a děláte jednoduché oltp s velmi malým počtem hlášení), nemyslím si, že budete mít příliš mnoho problémů "tam jsou 32tb databáze na postgresql tam venku. zároveň se však výkon poněkud sníží, protože to musí zasáhnout disk na všechno. podobně, pokud máte 50 tb, pokud data, ale mají běžně zasaženou sadu asi 100 gb, pak můžete postavte server s dostatečným množstvím ram), abyste tuto část db udrželi v paměti a jste zlatí.</p><p>na druhou stranu, pokud se pokoušíte režim (nejběžnější hodnotu) z 1tb dat, nezáleží na tom, jaký systém používáte, bude to <em> bolestivé </em> s nebo bez střepů. (edit: sharding může ve skutečnosti tento problém zhoršit <em>. </em>)</p><p>mezi hlavní problémy, s nimiž se setkáte s obrovskými db na mysql a postgresql, patří skutečnost, že ani nepodporuje paralelismus dotazování. jinými slovy, dotaz je spuštěn jako jeden blok jedním vláknem a nelze jej rozdělit na kousky a spustit samostatně. toto je nejčastěji problém při spouštění velkých analytických dotazů na velké množství dat. to je místo, kde postgres-xc a green plum přicházejí k záchraně, protože oddělují úložiště od provádění, a mohou tak učinit na úrovni koordinátora. všimněte si, že postgres-xc a green plum v zásadě používají střepiny interně, ale koordinátoři prosazují veškerou konzistenci globálně.</p><p>s paralelizací dotazování můžete dotaz rozdělit, mít různé procesory/diskové i/o kanály spouštět jeho části a vykazovat zpětné části sady výsledků, které mají být sestaveny, a předány zpět do aplikace. to je opět velmi užitečné při analytickém namísto zpracování transakcí.</p><p>druhou věcí je, že některé systémy, například vertica nebo greenplum, uchovávají sloupce informací společně. to ztěžuje použití systému z perspektivy oltp) a snižuje tam výkon, ale drasticky zvyšuje výkon pro velké analytické pracovní zatížení. jedná se tedy o kompromis specifický pro pracovní vytížení.</p><p>odpověď je, že jakmile se dostanete nad 1-2 tb ve velikosti, kterou můžete <em>, můžete </em>, ocitnout se tváří v tvář číslu kompromisů mezi systémy a pracovním zatížením. opět je to specifické pro databáze, velikost pracovních sad atd. nicméně v tomto bodě musíte opravdu jít se systémy sněhové vločky, tj. systémy jedinečné a přizpůsobené vašemu pracovnímu zatížení.</p><p>to samozřejmě znamená, že limity nejsou obecně kvantifikovatelné.</p><p><strong>pravit</strong>: nyní jsem pracoval s 9tb databází, která zpracovává směs pracovní podpory při rozhodování a transakčního zpracování v postgresql. jedinou největší výzvou je, že pokud máte otázky, které zasáhly velkou část sady dat, budete muset chvíli počkat na odpověď.</p><p>nicméně s pečlivou pozorností k základům (včetně indexů, autovaku, jak tyto fungují na nízké úrovni atd.) a dostatečným výpočetním prostředkům, jsou zcela zvládnutelné (a odhaduji, že by dobře zvládnutelné do rozsahu 30tb v pg).</p><p><strong>edit2</strong>: jakmile se vydáte na 100 tb, i když to, co bude fungovat, bude záviset na vašem datovém souboru. momentálně pracuji na jednom, který se do tohoto rozsahu nevejde, protože to nejprve zasáhne limit 32 tb v tabulce v postgresql.</p> Ja s tých,čo ste si vybrali volil ten druhý v popise.: [mall.cz/...](https://www.mall.cz/digitalni-kompakty/canon-ixus-165-kit-silver-pouzdro-a-8gb-karta?utm_source=heureka.cz&utm_medium=cse&utm_campaign=EE&utm_content=digitalni-kompakty&utm_term=836067001)

Má aj optickú stabilizáciu,čo pri nepevných rukách pomôže. [**Každý chce kancelářský kontejner, který se nepřevrátí**](/rada/12993626-kazdy-chce-kancelarsky-kontejner-ktery-se-neprevrati.html)


Při nákupu kontejneru sledujte nejen celkovou kvalitu provedení, ale i stabilitu konstrukce. Ať už naplno… <p>není důvod je vytvářet všechny jako jednotlivé e-mailové účty. můžete pouze nastavit předávací stanice, které vedou k obecnému účtu <code>site.admin@</code>, a nastavit filtr, který bude ve vašem poštovním klientovi udržovat hluk izolovaný.</p><p>budete je chtít, protože:</p><ul> <li><code>webmaster@</code> je místo, kde dobří nativní lidé dělají věci, jako jsou hlášení přerušených odkazů, děje se to víc, než byste si mysleli!</li> <li><code>abuse@</code> je hezké mít, někdy lidem brání v tom, aby šli přímo do vašeho hostitele/datového centra/poskytovatele šířky pásma v případě, že někdo našel způsob, jak využít váš server k odeslání spamu.</li> <li><code>postmaster@</code> se hodí ke kontrole a ujistěte se, že je tam také zasílána kořenová pošta, alespoň vám ukáže, zda je váš poštovní server nakonfigurován nesprávně, také zachytí odrazy, které vás informují, že máte spammer.</li> </ul><p>obvykle kontroluji svůj „catch all“ jednou týdně a vyčistím to. trvá to jen pár minut. jednou za čas najdete skutečný drahokam, který je něco jako „<em>vaše stránky mi pomohly, jen jsem chtěl poděkovat za zdroj!</em>" .. což vždy dělá váš den :)</p><p>to samozřejmě kromě pohodlí automaticky generovaných ssl certifikátů - poskytovatelé ssl pošlou potvrzovací e-mail na jednu z výše uvedených adres, takže jej musíte mít.</p>