Cestovné a insolvence - patří náklady na cestovní výdaje insolvenčnímu správci nebo zaměstnanci v oddlužení?




 Dobrý den,   

mám otázku ohledně pracovních cestovních nákladů. Jsem v insolvenci a zaměstnavatel mě teď posílá na 8 dní dojíždět na jinou pobočku. Nevím zdali mi cestovné, které proplatí mi zůstane nebo se to zahrne do insolvence?   

Děkuji za odpověď.   

30.5.2018
Dobrý den,   

do částek, které se nezapočítávají do základu pro stanovení výše srážky ze mzdy, se nezahrnují částky poskytované zaměstnanci na náhradu nákladů spojených s pracovním výkonem, zejména cestovní náhrady, náhrady za opotřebení vlastního nářadí, zařízení a předmětů potřebných pro výkon práce a obdobná plnění. Pokud Vám tedy bude za pracovní cesty náležet cestovní náhrada anebo stravné, tyto finanční náhrady srážkám nepodléhají a zaměstnavatel Vám je musí vyplatit v plné výši.
**Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. To, že jste při ukončení pracovního poměru, dostal vyplaceno odstupné, má vliv pouze na výplatu podpory v nezaměstnanosti.


Pokud byste šel po skončení zaměstnání na Úřad práce, pak po dobu, za kterou vám bylo vyplaceno odstupné (například 3 měsíce), vám nebude vyplácena podpora v nezaměstnanosti.


V praxi by to znamenalo, že by vám podpora začala být vyplácena, například až od 4 měsíce.  

Podpora se tím nijak nekrátí (nesnižuje se, nekrátí se doba, po kterou vám bude vyplácena, jen se odkládá zahájení výplaty o příslušný počet měsíců).


Pokud byste ještě před skončením zaměstnání onemocněl a byl na neschopence, nebo pokud by byla neschopenka zahájena do 7 dní od skončení pracovního poměru (ochranná doba), pak máte nárok na nemocenské dávky podle běžných podmínek, jako jakýkoliv jiný zaměstnanec.


To, že jste při ukončení zaměstnání dostal odstupné, nemá na výplatu nemocenských dávek, žádný vliv.


Jediný případný rozdíl, u neschopenky po skončení zaměstnání, je v tom, že jako zaměstnanec, dostáváte prvních 14 dní na neschopence náhradu mzdy od zaměstnavatele a následně od 15 dne dostáváte nemocenské dávky.


Po skončení pracovního poměru, za prvních 14 dní nic nedostáváte (na náhradu mzdy od zaměstnavatele již není nárok), a od 15 dne máte běžný nárok na nemocenské dávky. Jak ošetřovné, tak i případně nemocenská (a neschopenka), se váže vždy ke konkrétnímu zaměstnání. Pokud máte více zaměstnání (ať už pro více různých zaměstnavatelů, nebo na základě více pracovních smluv u jednoho zaměstnavatele), pak může nastat několik různých situací.


Jak ošetřovné, tak případně i nemocenskou, můžete uplatnit u všech zaměstnání. Pak máte nárok na ošetřovné (nebo nemocenskou) na základě příjmu ze všech zaměstnání, které máte.


Nebo můžete nárok ošetřovné (nemocenskou), uplatnit jen v jednom zaměstnání, a v tom druhém dále pokračovat. 


To platí jak pro ošetřovné, tak i pro nemocenskou během pracovní neschopnosti (oboje spadá pod stejný zákon, podmínky jsou hodně podobné).


Zatímco u nemocenské a neschopenky, jste v možnosti vykonávat nějakou další práci omezena vycházkami, pro ošetřovné to neplatí. U ošetřovného nemáte žádné omezení v podobě vycházek nebo něco jiného.


Takže v době, kdy budete v jednom zaměstnání uplatňovat ošetřovné, můžete vykonávat své druhé zaměstnání. Nebo můžete případně uplatnit ošetřovné v obou zaměstnáních. To už je na vás. Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Nekteré psaní - zvlášť od soudu nebo exekutorů (s pruhem) se považuje x dnů po odeslání jako doručené. Takže nepřebráním se může stát to, že to prostě začnou řešit bez tvé přítomnosti a tím pádem to může být pro tebe mnohem horší. Jestli nepochodíš tady, běž se zeptat na www.mujsoubor.cz. Premávajů v pracovné dny, dnes zda ti odpoví nevím, už odpovedali na včerajší. Já temu nerozumím, ale odkaz jsem si nechal pro případ potřeby (už jich mám plno). dobrý den, děkujeme za váš dotaz. zásilka je vyzvednuta na vaší adrese a doručena přímo na adresu příjemce. balíček si tedy nemusí nikde vyzvedávat. proclení vyřídíme za vás, celní poplatky a dph hradí příjemce. v případě dalších dotazů nás neváhejte kontaktovat. s pozdravem, balíkdozahraničí.cz Pokud pracujete na „dohodu“ – tj. na DPČ (dohoda o pracovní činnosti) a máte zde sjednán příjem vyšší než 3000 Kč, pak za vás zaměstnavatele standardně odvádí sociální a zdravotní pojištění. 


Součástí odvedeného sociální pojištění je i nemocenské pojištění. Takže vám i při práci na DPČ vzniká nárok na placenou neschopenku (pokud byste měl nižší příjem než 3000 Kč, nebo pokud by to byla práce na DPP do 10 000 Kč měsíčně, tak by nárok na nemocenskou vznikat nemusel).


Pokud onemocníte a budete v pracovní neschopnosti (na neschopence), tak máte nárok na nemocenské dávky. A to jak na náhradu mzdy za prvních 14 dní nemoci, tak i na nemocenské dávky od 15 dne pracovní neschopnosti.


**Pro pracující důchodce (invalidní nebo starobní), ale platí omezení. Na nemocenské dávky mají nárok pouze po dobu 70 dní.** To je rozdíl oproti běžnému zaměstnanci, který má nárok na „placenou neschopenku“ až 380 dní.


Těchto 70 dní se navíc sčítá v průběhu kalendářního roku. Pokud byste v průběhu jednoho roku onemocněl vícekrát, pak stále platí celkový limit 70 dní pro jeden rok.


Viz paragraf 28, zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb.:



> 
> § 28 
> 
> 
> (1) **Nemocenské se poživateli starobního důchodu nebo invalidního důchodu pro invaliditu třetího stupně vyplácí od 15. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 15. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 70 kalendářních dnů**, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance; v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 se nemocenské poživatelům těchto důchodů vyplácí od 22. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 22. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 63 kalendářních dnů, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance. **Při více dočasných pracovních neschopnostech v jednom kalendářním roce se nemocenské vyplácí v tomto roce nejvýše po dobu uvedenou ve větě první.** Byla-li podpůrčí doba podle věty první a druhé vyčerpána v jednom kalendářním roce, nevzniká nárok na výplatu nemocenského od 1. ledna následujícího kalendářního roku, pokračuje-li dočasná pracovní neschopnost nebo karanténa v tomto následujícím kalendářním roce. Nemocenské podle věty první a druhé však nelze vyplácet déle, než by se vyplácelo podle § 26. Poživatelem starobního důchodu se pro účely věty první a druhé rozumí fyzická osoba, která v době dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény má nárok na výplatu starobního důchodu alespoň po dobu jednoho dne trvání pojištěné činnosti, a to ode dne, kdy nárok na výplatu tohoto důchodu vznikl.
> 
> 


Jako starobní důchodce, tedy můžete být v pracovní neschopnosti a máte nárok jak na náhradu mzdy, tak i na nemocenské dávky. Na placenou neschopenku ale máte nárok maximálně po dobu 70 dní (celkový limit pro jeden kalendářní rok). Během pracovní neschopnosti máte nárok na dvě různé dávky. Během prvních 14 dní neschopenky, vám zaměstnavatel vyplácí náhradu mzdy za nemoc. A pokud jste nemocná delší dobu, tak od 15 dne máte nárok na nemocenské dávky (které už platí stát, resp. ČSSZ).


Již od poloviny roku 2019 platí, že během prvních 14 dní máte nárok na náhradu mzdy od prvního dne neschopenky (dříve to nějakou dobu bylo tak, že první 3 dny nebyl nárok na nic, s výjimkou situace, kdy se jednalo o karanténu).


Pozor ale na to, že během prvních 14 dní, vám zaměstnavatel vyplatí náhradu mzdy jenom za skutečně zameškané (neodpracované) směny.


To, co zmiňujete ve svém dotazu, platí až pro nemocenské dávky, které dostáváte od 15 dne pracovní neschopnosti. Ty jsou opravdu vypláceny za každý kalendářní den, včetně státních svátků a víkendů (sobota a neděle). 


Není to ale až taková „výhra“ jak by to mohlo vypadat. I když jsou nemocenské dávky i za víkendy, tak díky způsobu výpočtu jsou ve výsledku o něco nižší než náhrada mzdy, kterou máte jen za neodpracované dny.


Náhrada mzdy během prvních 14 dní, se vypočítává z průměrného hodinového výdělku. Ten se spočítá na základě vašeho hrubého příjmu za předchozí kalendářní čtvrtletí, který se vydělí počtem odpracovaných hodin včetně práce přes čas (pokud jste v předchozím kalendářním čtvrtletí čerpala dovolenou nebo byla na neschopence, tak to se do výpočtu nezahrne).


Z průměrného hodinového výdělku pak dostáváte 60%. Resp. nejprve se provádí redukce, kdy do určité částky se započítá 90%, ze zbytku pak 60% nebo jen 30% hodinové mzdy. A následně dostanete 60% z redukované částky.


Pokud byste měla rovnoměrnou rozloženou pracovní dobu a týdenní pracovní dobu 40 hodin, tak byste za 14 dní měla dostat proplaceno 80 hodin na neschopence. Pokud byste měla nerovnoměrné rozložení směn, směny byly různé dlouhé, nebo měly připadat i na víkendy, pak se to zohlední.


Během prvních 14 dní vám tedy zaměstnavatel zaplatí všechny hodiny, které byste v té době měla strávit v práci, pokud byste byla zdravá. dobrý den, v nájemní smlouvě (nebo v dohodě o ukončení nájmu) máte určitě stanovený termín, datum ukončení smluvního vztahu, resp. datum do kterého bude mít nájemce byt v užívání. do tohoto smluvně uvedeného termínu je nájemce povinen řádně hradit nájemné. je na dohodě mezi smluvními stranami, zda se dohodnou jinak. např. zda budete jako pronajímatelka souhlasit s předčasným ukončením nájmu (a odpustíte zaplacení nájemného za nějaké období).