DAŇOVÉ FINANČNÍ VĚCI




 Dobrý den, mohu se zeptat, zda se jedná o ust. § 53 - Vzájemné darování - Zk. Opatření Senátu č. 340/2013 Sb.). , když v roce 2018 jsem, já, dcera, převedla SMLOUVOU bezplatně 1/2 PODÍLU bytové jednotky na rodiče do SJM a nyní, v roce 2019 mi oba rodiče ze svého SJM bezplatně NOVOU SMLOUVOU darují 1/3 podílu z téhož bytu. Jedná se i tak o vzájemné darování dle § 53, nebo ne, když 1 smlouva je z roku 2018 a druhá z roku 2019? Platí se v tomto PŘÍPADĚ Dan z příjmu či Dan z nabytí nemov, věci? Děkuji, Patra
Dobrý den,   

  

jde-li o dvě samostatné smlouvy a smluvní strany jsou příbuzné v přímé linii, tak v případě darování mezi těmito osobami ve smyslu § 10 odst. 3 písm. c) bod 1. zákona o daních z příjmů, jde o bezúplatný příjem, který je od daně z příjmu osvobozen.
pro rozdělení spoluvlastnictví platí přesná pravidla. jako první krok si musíte v bance nejprve ověřit, že lze úvěr převést pouze na jednoho z dlužníků. pro převedení úvěru bude banka jistě požadovat nějakou smlouvu, jako ideální se jeví kupní smlouva, v níž jsou stanoveny finanční podmínky vypořádání. váš přítel bude povinen hradit daň z nabytí (té druhé poloviny domu) atd. v případě darování poloviny nemovitosti by se na vás vztahovala daň z příjmu (ve výši 15%). všechny okolnosti vypořádání spoluvlastnictví je proto potřeba předem důkladně zvážit, propočítat a prověřit varianty. dobrý den, trvalý pobyt se dá zrušit ve správním řízení. v darovací smlouvě na polovinu domu většinou bývá uvedeno, že otec ji daruje např. za předpokladu, že se o něj postaráte atd. pokud tam nic takového uvedeného není, neměl by být důvod k navrácení. to zda převést celou nemovitost do sjm či nikoli je spíše na dohodě vaší s manželem. vše má své pro a proti. dobrý den,prodávala jsem takto dvě nemovitosti. obec nemůže kvůli dotacím byty převést dříve než před dvacetiletou lhůtou,ke které se zavázali, tudíž jimi ani nelze ručit. koukala jsem teď do předpisu plateb a našla jsem,že jim kromě nájemného po několika letech zavedli částku,kterou přispívají do fondu oprav,což na začástku nebylo. u mého bytu cca 74m2 to dělá 750,- kč/měc. logicky se družstevníci domluvili,že by bylo vhodné spořit,aby po 20letech byty sice nebyli jejich,ale bez jediné naspořené částky na opravy a rekonstrukce. tak se zkuste zeptt,jestli to není to samé. a také došlo k ddělení provozní režie, která byla dříve ve fondu oprav. moc bytů to nemá,ale přeci jen. z provozního platí běžné denní věci - úklidové prostředky apod.tak zkuste zapátrat. hodně štěstí a ať se synovy dobře bydlí!!! Zdravím. Martine, na katastru zaplatíte již **1.000,- Kč**. Pokud si darovací smlouvu sepíšete sami, pak ušetříte za právníka. Pak je potřeba ověřit podpisy ( to udělají buď na obecním, či městském úřadě, nebo na poště za poplatek cca 30,- Kč za jeden podpis. To je vše.

doplněno 23.10.12 17:00: Není zač. dobrý den, situace, kterou popisujete je pro vás a pro maminku nepříjemná. pokud sestra nabídne podíl někomu jinému, může ji spekulant vykoupit i za cenu tržní, jako kdyby kupoval nemovitost celou a zaplatí polovinu, bude to brát jako investici. je spíše na ochotě sestry jakým způsobem bude s vámi vyjednávat. zřízením břemena váš jistě posílí pozici pro další jednání, pokud by došlo k prodeji podílu sestry. držím palce domluvu. pro platnost [nájemní smlouvy](https://www.srovnani-makleru.cz/slovnik-pojmu/najemni-smlouva/) je nezbytný souhlas, (tedy podpis) všech spoluvlastníků pronajímané nemovitosti. pokud jsou ve vašem domě samostatné (oddělené) dvě bytové jednotky, doporučuji, abyste sepsali dohodu o užívání. v takové dohodě by mohl být udělený souhlas s pronájmem části domu, který by mohla vaše sestra pronajímat. v dohodě si můžete stanovit i podmínky pronájmu a především i podíl na údržbě společného domu a plán investic. na jedné straně nemůže jeden spoluvlastník bránit užívání tomu druhému, ale současně mají oba dva právo na hospodaření s majetkem. dobrý den, jak již bylo napsáno. nejlepší je dohoda, což jsou jasně vymezené prostory, které užívá jeden i druhý spolumajitel. pokud ovšem dohoda není možná a nebo je velice obtížná je možné se obrátit na soud. soud většinou upřednostňuje vlastnické právo, takže pokud by bylo možné dům rozdělit na dvě bytové jednotky, tak by pravděpodobně šel touto cestou. nicméně zvažte, zda by pak bylo vůbec možné v domě se spolumajitelem žít klidným životem. další z možností by bylo nechat jej odkoupit vaši polovinu a pořídit si jinou nemovitost. co se týče nákladů, tak máte stejné povinnnosti, ale měli byste se shodnout na nákladech a odsouhlasit si výběr firmy, která nutnou rekonstrukci provede. věřím, že dojdete ke shodě a užijete si nemovitost po tetě dle vašich představ. ne, ale pokud tím budeš vydělávat nad nějakou částku ročně, musíš to zdanit.doporučuji prostudovat [http://www.danarionline.cz/archiv/dokument/doc-d1684...](http://www.danarionline.cz/archiv/dokument/doc-d16840v19754-ostatni-zdanitelne-prijmy-fyzickych-osob/) Na sociální dávku příspěvek na péči, nemá nárok ten, kdo o danou osobu pečuje, ale naopak ta osoba, které vyžaduje péči. Viz paragraf 7, zákon o sociálních službách, zákon číslo 108/2006 Sb.:



> **§ 7**   
> 
> (1) Příspěvek na péči (dále jen „příspěvek“) se poskytuje osobám závislým na pomoci jiné fyzické osoby. Tímto příspěvkem se stát podílí na zajištění sociálních služeb nebo jiných forem pomoci podle tohoto zákona při zvládání základních životních potřeb osob. Náklady na příspěvek se hradí ze státního rozpočtu.
> 
> 
> (2) Nárok na příspěvek má osoba uvedená v § 4 odst. 1, která z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu potřebuje pomoc jiné fyzické osoby při zvládání základních životních potřeb v rozsahu stanoveném stupněm závislosti podle § 8, pokud jí tuto pomoc poskytuje osoba blízká nebo asistent sociální péče uvedený v § 83 nebo poskytovatel sociálních služeb, který je zapsán v registru poskytovatelů sociálních služeb podle § 85 odst. 1, nebo dětský domov, anebo speciální lůžkové zdravotnické zařízení hospicového typu; nárok na příspěvek má tato osoba i po dobu, po kterou je jí podle zvláštního právního předpisu poskytována zdravotní péče v průběhu hospitalizace. 
> 
> 
> (3) Nárok na příspěvek nemá osoba mladší jednoho roku.
> 
> 


Takže i kdyby se někdo staral o dvě osoby, které vyžadují péči jiné osoby, tak on sám nemá nárok na žádný příspěvek na péči.


Příspěvek dostává ten, kdo péči vyžaduje, a ten rozhoduje o tom, jak bude daný příspěvek využit. 


Takže ano, pokud jedna osoba bude pečovat o dvě jiné osoby, které vyžadují péči, tak je pravděpodobné, že jí tyto osoby, budou daný příspěvek předávat, aby tím kompenzovaly její péči. 


To ale nemění nic na faktu, že je tato dávka poskytována vždy jen jednou, osobě, která péči vyžaduje. 


Nárok dané osoby (která vyžaduje péči), se posuzuje samostatně. Takže i když v jedné rodině (společné domácnosti) bude více osob, které vyžadují péči další osoby, u každé z nich se bude nárok na příspěvek na péči posuzovat samostatně. A to na základě jejího věku a stupně závislosti na pomoci jiné osoby (I až IV stupeň). V případě dědictví se už od roku 2014 neplatí dědická daň. Platí se ale poplatky u notáře, který je pověřený vyřízením dědictví (pozůstalostního řízení).


Poplatky u notáře jsou stanoveny příslušnou vyhláškou – jedná se o 191/2001 Sb., viz paragraf 13:



> *§ 13* 
> 
> 
> *(1) Odměna notáře jako soudního komisaře, jejíž základ je stanoven v § 12 odst. 1 až 4,* 
> 
> 
> *činí z prvních 100 000 Kč základu ………………………….. 2,0 %,* 
> 
> 
> *z přebývající částky až do 500 000 Kč základu …………. 1,2 %,* 
> 
> 
> *z přebývající částky až do 1 000 000 Kč základu ………. 0,9 %,* 
> 
> 
> *z přebývající částky až do 3 000 000 Kč základu ………. 0,5 %,* 
> 
> 
> *z přebývající částky až do 20 000 000 Kč základu …….. 0,1 %,* 
> 
> 
> *nejméně však 600 Kč.  Částka nad 20 000 000 Kč se do základu nezapočítává.*
> 
> 


To znamená, že pokud by **celková hodnota dědictví** (nejenom nemovitosti, ale celková hodnota veškerého majetku, který spadá do dědictví), **byla ve výši např. 2 milióny korun**, pak budete u notáře platit poplatek ve výši 16 300 Kč + DPH 3 423 Kč**, celkem 19 723 Kč.**


Viz například tato [kalkulačka pro výpočet notářských poplatků](https://kalkulacka.org/kalkulacka-poplatky-u-notare-v-dedickem-rizeni/).


Krom toho může notář požadovat i další poplatky za některé specifické úkony. Ty jsou ve vyhlášce stanoveny buď jako konkrétní sazba za daný úkon, nebo jako sazba za hodinu. Hlavní je, ale výše uvedená sazba, která se odvíjí od celkové hodnoty dědictví.


S dědictvím pak mohou být spojeny i různé další platby – správní poplatky za převod (auta, nemovitosti), za vyklizení nemovitosti, atd., to se ale dá jen těžko zobecnit.