Výpověď v práci



 Dobrý den. Prosím o radu. Měl jsem nastoupit do lázní, když jsem toto oznámil zaměstnavateli, dal mi na výběr. Buď podepíšu dohodu o ukončení prac.poměru nebo mi bude dávat neslnitelné úkoly, aby mi mohl dát výpověď kvuli porušení prac. smlouvy. Já jsem neváhal a šel na druhý den 4.10. k lékaři a ten mě uznal prac. neschopnost. Též den jsem odeslal doporučeně neschopenku zaměstnavateli poštou. Dne 8.10. jsem se chystal odjet do lázní, když mi byl před odjezdem vrácen tento doporuč. dopis, stálo na něm nedoručeno z důvodů NEPŘIJATO. Proto jsem toto opakoval se stejným výsledkem. Proto jsem se obrátil na inspektorát práce, kde mi řekli, abych neschopenku doručil osobně. Toto jsem také učinil. Ovšem ne přímo panu majiteli, ale na účtárnu. To samé jsem učinil po 21 dnech i s druhým dílem neschopenky a lístkem na peníze. Dnes jsem znovu osobně předal lístek na peníze na účtárnu. Po pár minutách se mi ozval majitel na telefon, proč mu posílám lístek na peníze, když mám u něho už měsíc výpověď z důvodů, že jsem mu nedoručil do tří dnů od začátku uznání prac. neschopnosti neschopenku. Prý mi zákon jasně říká, že mám toto nejpozději do tří dnů vykonat. Na to, že jsem mu neschopenku posílal doporučeně se mi vysmál, že on nic nedostal. Je tudíž jasné, že takto udělal schválně, aby tohoto docílil. Udělal jsem nějakou chybu, kvůli které může vyhrát případný soud? Nebo mám nějakou možnost se bránit?
Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit.
Dobrý den,   

  

za písemně podanou výpověď nelze považovat odeslání běžného e-mailu, zejména proto, že nelze prokázat její doručení. Zejména to vyplývá z § 2286 odst. 1 OZ, dle kterého výpověď nájmu vyžaduje písemnou formou a musí dojít druhé straně.   

  

Dal-li výpověď nájemce, tak nedodržení písemné výpovědi z jeho strany nevyvolává rozpor s veřejným pořádkem, neboť pronajímatel se bere jako silnější smluvní strana v nájemním vztahu. Tedy nedodržení povinné náležitosti výpovědi ze strany nájemce bude mít za následek relativní neplatnost, kterou můžete jako pronajímatel namítnout.   

  

K platnosti výpovědi je dále vyžadován podpis osoby, která ji činí (vlastnoruční na listině, elektronický podpis u výpovědi učiněné elektronicky).   

  

Tedy v případě, že byste platnost takové výpovědi hodlala jako pronajímatelka namítat, byla byste s velkou pravděpodobností u soudu úspěšná. V případě, že danou výpověď akceptujete a nechcete vyvolávat soudní spor, dojde k zániku nájmu uplynutím výpovědní lhůty, nebude-li výpověď nikdo napadat. V zájmu právní jistoty Vám však doporučuji učinit o této skutečnost s nájemcem čestné prohlášení, ve kterém dané skutečnosti si potvrdíte. Zaměstnavatel se vás určitě nemůže „zbavit“ dohodou. To je nesmysl. Zaměstnavatel vám může dát výpověď. Tu vám může dát, podle poměrně jasně definovaných podmínek v zákoníku práce (například pro nadbytečnost apod.).


V případě výpovědi ze strany zaměstnavatele, pak máte nárok na standardní výpovědní dobu 2 měsíce + můžete mít nárok na odstupné. To je jeden měsíc, pokud pracujete méně než rok, dva měsíce pokud je to méně než 2 roky a 3 měsíce v ostatních případech.


Ukončení pracovního poměru dohodou není výpověď. Název dohoda je tam kvůli tomu, že vy sama se se zaměstnavatelem na něčem dohodnete. Zaměstnavatel vás rozhodně nemůže nutit k tomu, abyste podepsala dohodu. Dohoda je o tom, že obě strany (zaměstnavatel i zaměstnanec), se na něčem dohodnou.


Je pravda, že někteří zaměstnavatelé zkouší zaměstnanci „vnutit“ dohodu. V rámci dohody, pak mohou být stanoveny podstatně výhodnější podmínky (pro zaměstnavatele), pro ukončení pracovního poměru. Například nemusí být výpovědní lhůta nebo vám zaměstnavatel nemusí dávat odstupné.


To znamená, že dohodu byste určitě nikdy neměla podpisovat, pokud vy sama nechcete. A před podpisem dohody o ukončení pracovního poměru si ověřte, že vám zaměstnavatel v dohodě dá vše, na co máte nárok. Jinak trvejte na výpovědi, která je pro vás, jako zaměstnance obvykle výhodnější.


To, že jste byla 3 měsíce v pracovní neschopnosti, není žádný argument. Na základě toho vám zaměstnavatel ani nemůže dát výpověď. A už vůbec vás nemůže nutit podepsat dohodu o ukončení pracovního poměru.


Pokud nesouhlasíte s postupem zaměstnavatele a dohodu o ukončení pracovního poměru jste zatím nepodepsala, tak své výhrady jasně sdělte zaměstnavateli. Můžete po něm požadovat dvou měsíční výpovědní lhůtu a odstupné. Trvejte na tom, ať vám dá výpověď, nebo ať máte v dohodě stejné podmínky, jako při výpovědi.


Pokud jste dohodu o ukončení pracovního poměru podepsala, pak je to těžké. Mohla byste se zkusit obrátit na soud a řešit to u soudu. Musela byste ale dokládat, že dohodu jste podepsala pod nátlakem a bylo by to poměrně složité a s nejistým výsledkem. Pokud pracujete na „dohodu“ – tj. na DPČ (dohoda o pracovní činnosti) a máte zde sjednán příjem vyšší než 3000 Kč, pak za vás zaměstnavatele standardně odvádí sociální a zdravotní pojištění. 


Součástí odvedeného sociální pojištění je i nemocenské pojištění. Takže vám i při práci na DPČ vzniká nárok na placenou neschopenku (pokud byste měl nižší příjem než 3000 Kč, nebo pokud by to byla práce na DPP do 10 000 Kč měsíčně, tak by nárok na nemocenskou vznikat nemusel).


Pokud onemocníte a budete v pracovní neschopnosti (na neschopence), tak máte nárok na nemocenské dávky. A to jak na náhradu mzdy za prvních 14 dní nemoci, tak i na nemocenské dávky od 15 dne pracovní neschopnosti.


**Pro pracující důchodce (invalidní nebo starobní), ale platí omezení. Na nemocenské dávky mají nárok pouze po dobu 70 dní.** To je rozdíl oproti běžnému zaměstnanci, který má nárok na „placenou neschopenku“ až 380 dní.


Těchto 70 dní se navíc sčítá v průběhu kalendářního roku. Pokud byste v průběhu jednoho roku onemocněl vícekrát, pak stále platí celkový limit 70 dní pro jeden rok.


Viz paragraf 28, zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb.:



> 
> § 28 
> 
> 
> (1) **Nemocenské se poživateli starobního důchodu nebo invalidního důchodu pro invaliditu třetího stupně vyplácí od 15. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 15. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 70 kalendářních dnů**, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance; v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 se nemocenské poživatelům těchto důchodů vyplácí od 22. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 22. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 63 kalendářních dnů, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance. **Při více dočasných pracovních neschopnostech v jednom kalendářním roce se nemocenské vyplácí v tomto roce nejvýše po dobu uvedenou ve větě první.** Byla-li podpůrčí doba podle věty první a druhé vyčerpána v jednom kalendářním roce, nevzniká nárok na výplatu nemocenského od 1. ledna následujícího kalendářního roku, pokračuje-li dočasná pracovní neschopnost nebo karanténa v tomto následujícím kalendářním roce. Nemocenské podle věty první a druhé však nelze vyplácet déle, než by se vyplácelo podle § 26. Poživatelem starobního důchodu se pro účely věty první a druhé rozumí fyzická osoba, která v době dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény má nárok na výplatu starobního důchodu alespoň po dobu jednoho dne trvání pojištěné činnosti, a to ode dne, kdy nárok na výplatu tohoto důchodu vznikl.
> 
> 


Jako starobní důchodce, tedy můžete být v pracovní neschopnosti a máte nárok jak na náhradu mzdy, tak i na nemocenské dávky. Na placenou neschopenku ale máte nárok maximálně po dobu 70 dní (celkový limit pro jeden kalendářní rok). To, že jste při ukončení pracovního poměru, dostal vyplaceno odstupné, má vliv pouze na výplatu podpory v nezaměstnanosti.


Pokud byste šel po skončení zaměstnání na Úřad práce, pak po dobu, za kterou vám bylo vyplaceno odstupné (například 3 měsíce), vám nebude vyplácena podpora v nezaměstnanosti.


V praxi by to znamenalo, že by vám podpora začala být vyplácena, například až od 4 měsíce.  

Podpora se tím nijak nekrátí (nesnižuje se, nekrátí se doba, po kterou vám bude vyplácena, jen se odkládá zahájení výplaty o příslušný počet měsíců).


Pokud byste ještě před skončením zaměstnání onemocněl a byl na neschopence, nebo pokud by byla neschopenka zahájena do 7 dní od skončení pracovního poměru (ochranná doba), pak máte nárok na nemocenské dávky podle běžných podmínek, jako jakýkoliv jiný zaměstnanec.


To, že jste při ukončení zaměstnání dostal odstupné, nemá na výplatu nemocenských dávek, žádný vliv.


Jediný případný rozdíl, u neschopenky po skončení zaměstnání, je v tom, že jako zaměstnanec, dostáváte prvních 14 dní na neschopence náhradu mzdy od zaměstnavatele a následně od 15 dne dostáváte nemocenské dávky.


Po skončení pracovního poměru, za prvních 14 dní nic nedostáváte (na náhradu mzdy od zaměstnavatele již není nárok), a od 15 dne máte běžný nárok na nemocenské dávky. V době, kdy jste vy sama v pracovní neschopnosti, nemáte současně nárok na ošetřovné. Můžete mít nárok jen na jednu z těchto dvou nemocenských dávek (jak ošetřovné tak případně i nemocenská spadají pod nemocenské dávky).


Viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 28:



> (6) Nárok na výplatu ošetřovného nemá zaměstnanec v době prvních 14 kalendářních dní dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény a v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 v době prvních 21 kalendářních dní dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény.
> 
> 


Takže pokud by vás lékař uznal dočasně práce neschopnou a vystavil vám neschopenku, pak za dny na neschopence, nemůžete uplatnit nárok na ošetřovné.


Na základě vaší neschopenky byste dostávala standardní nemocenské dávky (náhradu mzdy od zaměstnavatele za prvních 14 dní).


Ve chvíli, kdy byste vyplňovala formulář „Výkaz péče o dítě z důvodu uzavření výchovného zařízení“ tak byste tam neuváděla dny, kdy jste vy sama v pracovní neschopnosti. 


Tedy pouze dny od 4. 1. 2021, kdy měla začít školní výuka po vánočních prázdninách do začátku neschopenky. Za tyto dny by případně mohl mít nárok na ošetřovné váš manžel (pokud by tedy byl s vámi doma a nepracoval).


Určitě není možné, abyste současně čerpala nemocenské dávky a ošetřovné a dítě. Je možné mít jen jednu z těchto dvou dávek. Přičemž platí, že vaše neschopenka (nemocenská) by měla mít přednost. Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Pěkný den,   

  

pokud tato pohledávka vznikla před zahájením insolvenčního řízení, resp. do usnesení o úpadku, a věřitel se tak mohl přihlásit do insolvenčního řízení, doporučuji vyjádřit se písemně soudu k tomuto řízení. Pokud se jedná pouze o žalobu (popř. návrh na vydání platebního rozkazu), zašlete vyjádření, kde uvedete, že jste prošli oddlužení a Krajským soudem byl vydáno usnesení o odpuštění zbývajících závazků neuspokojených v oddlužení.   

  

Pokud se jedná již o platební rozkaz/rozsudek na plnění, zašlete odpor/odvolání s totožnou argumentací. Během pracovní neschopnosti, máte možnost pracovat (mít nějaký příjem z brigády, zaměstnání nebo podnikání), aniž byste tím přišla o nárok na nemocenské dávky. Musí být ale splněno několik poměrně důležitých podmínek.


Během pracovní neschopnosti nesmíte vykonávat zaměstnání, na základě kterého jsou vám vypláceny nemocenské dávky. Tj. pokud jste na neschopence, tak nemůžete mít příjem vyplývající z pracovního poměru, na jehož základě vám vznikl nárok na nemocenskou.


Viz paragraf 16, zákon o nemocenském pojištění (zákon číslo 187/2006 Sb.):



> § 16 **Pojištěnec nemá nárok na výplatu nemocenského**, peněžité pomoci v mateřství, otcovské a ošetřovného za dobu, po kterou 
> 
> 
> a) **vykonává v pojištěné činnosti, ze které tyto dávky náleží, práci** nebo osobně vykonává samostatnou výdělečnou činnost,
> 
> 


Můžete to řešit tak, že na dobu nemocenské, budete mít u zaměstnavatele uzavřenou nějakou jinou smlouvu – například na dohodu o provedení práce (DPP) nebo na dohodu o pracovní činnosti (DPČ).


Pak byste pro zaměstnavatele pracovala na základě této dohody, zatímco na základě hlavní pracovní smlouvy byste čerpala neschopenku a nemocenské dávky.


**Případná smlouva DPP nebo DPČ, by ale měla být sjednána na jinou pracovní činnost, než na jakou je sjednána vaše hlavní smlouva.** Bylo by „divné“ pokud byste byla na neschopence, protože kvůli operaci nemůžete pracovat v zaměstnání jako účetní, a současně byste pracovala jako účetní z domu. A zákon to ani nedovoluje – viz paragraf 16 výše.


Také můžete během neschopenky pracovat pro jiného zaměstnavatele nebo i vykonávat podnikání jako OSVČ.


Ve všech případech ale současně musí být dodrženy podmínky spojené s neschopenkou. Tj. musíte dodržovat režim a rozsah povolených vycházek. To znamená buď pracovat jen z domu, nebo pouze v době, kdy máte povoleny vycházky.


Současně byste měla dodržovat léčebný režim, a omezení stanovená vaším ošetřujícím lékařem.


Jinou možností je to, že byste sice byla doma, ale nebyla na neschopence a nepobírala nemocenské dávky, a pro zaměstnavatele dále pracovala v režimu home-office, s nárokem na plný plat. 


Pak byste normálně vykonával své běžné zaměstnání, měla byste nárok na výplatu v plné výši, jen byste pracovala z domu. Dobrý den,   

uzavřel-li jste se zaměstnavatelem kvalifikační dohodu, pak máte podle ust. § 234 odst. 1 zákona č. 262/2006 Sb. , zákoník práce, povinnost setrvat u zaměstnavatele v zaměstnání po sjednanou dobu, nejdéle však po dobu 5 let. V případě, že danou povinnost nesplníte, vznikne Vám povinnost uhradit náklady spojené se zvýšením kvalifikace, které zaměstnavatel na zvýšení kvalifikace zaměstnance vynaložil.   

  

Jak uvádíte, povinnost k úhradě nákladů z kvalifikační dohody Vám nevzniká, pokud zaměstnavatel nevyužíval v posledních 12 měsících po dobu nejméně 6 měsíců kvalifikaci zaměstnance, které zaměstnanec na základě kvalifikační dohody dosáhl.   

  

Dále je důležité, zda při práci, kterou pro zaměstnavatele vykonáváte, potřebujete danou kvalifikaci nebo ne, tzn. je pro Vaši pracovní pozici vyžadováno určité vzdělání, odbornost atd. Zda došlo po dosažení kvalifikace ke změně pracovní smlouvy nebo navýšení mzdy. V případě, že pro Vaši pracovní náplň nepotřebujete Vámi získanou kvalifikaci, tak můžete uplatnit podmínku danou v ust. § 235 odst. 3 písm. d) ZP a nebudete mít povinnost k náhradě nákladů vynaložených na zvýšení kvalifikace.   

Pozor však, aby podmínka alespoň 6 měsíců byla splněna, pokud dáte zaměstnavateli výpověď, tak výpovědní lhůta je dvou měsíční a běží od prvního dne následujícího měsíce po doručení výpovědi zaměstnavateli a končí uplynutím posledního dne příslušného kalendářního měsíce. Tedy dáte-li výpověď nyní do konce září, tak pracovní poměr skončí koncem listopadu a daná podmínka nebude splněna.   

  

Také nezapomeňte, že podobu běhu výpovědní lhůty, může zaměstnavatel Vám přidělit práci odpovídající Vaší kvalifikaci a danou podmínku tím nesplníte.   

  

Z toho důvodu doporučuji přistoupit k výpovědi zaměstnavateli až po uplynutí lhůty alespoň 6 měsíců, kdy zaměstnavatel nevyužil Vaši kvalifikaci.   

  

Dojde-li poté k ukončení pracovního poměru a zaměstnavatel by po Vás danou částku požadoval, doporučuji mu písemně sdělit, z jakého důvodu Vám povinnost k úhradě nevznikla. Pokud byla vaše pracovní neschopnost z důvodu rizikového těhotenství zahájena ještě v průběhu zaměstnání (nebo do 7 dní od jeho ukončení), pak by byl „nesmysl“ ukončovat neschopenku.


V takovém případě máte nárok na nemocenské dávky i po skončení pracovního poměru. To, že pracovní poměr skončil, nemá na probíhající neschopenku (nárok na nemocenské dávky), žádný vliv. Roli nehraje ani to, že jste byla v zaměstnání ve zkušební době.


Nevím, z čeho vychází vaše gynekoložka, ale ukončení neschopenky, by v tomto případě bylo opravdu nelogické. 


Tím, že budete v pracovní neschopnosti až do porodu, resp. do začátku případného nároku na peněžitou pomoc v mateřství (začíná v době 6 – 8 týdnů před porodem), budete mít po celou dobu nárok na nemocenské dávky.


Pokud byste nyní ukončila neschopenku, pak byste neměla nárok na nemocenské dávky, a pokud nesplňujete podmínky pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, tak byste v podstatě neměla nárok na „nic“ (kromě běžných sociálních dávek).


Případné ukončení neschopenky by dávalo smysl asi jen v případě, že byste neměla nárok na nemocenské dávky. Pak by opravdu byla neschopenka zbytečná. Jinak ale smysl má.  

Neschopenka není jenom o tom, že to je „omluvenka“ pro zaměstnavatele, proč nechodíte do zaměstnání, ale na základě neschopenky vám pak vzniká nárok na nemocenské dávky. 


Na ty máte nárok od 15 dne pracovní neschopnosti (prvních 14 dní na neschopence vám platí zaměstnavatel náhradu mzdy za nemoc. Výše nemocenské je 60% z redukovaného vyměřovacího základu (při určitém zjednodušení se dá říci, že to je 60% z hrubé mzdy za každý kalendářní den).


Tj. ještě jednou – ukončení neschopenky, pokud byla pracovní neschopnost zahájena v době zaměstnání, je nesmysl. Přišla byste tím o nárok na nemocenské dávky.