Insolvence a příspěvek na bydlení




 Dobrý den,   

žena pracující na DPP nebo DPČ si vydělá max 10.000 měsíčně má dvě děti ve věku 6 a 9 let. Má manžela který nebydlí ve společné domácnosti, ten má trvalé bydliště na městském úřadu. Manžel pracuje dělá jako OSVČ a tato žena pobírá příspěvek na bydlení ve výši cca 9000 Kč, protože ji nájemní byt včetně energii stojí 12.000 Kč měsíčně.   

Manžel platí insolvenci tak, že se plní na 36%. Této ženě začali najedou strhávat poslední 3 měsíce různé částky, byť její příjem v té době byl 6.500 Kč cca. Považuje se příspěvek na bydlení jako další příjem ze kterého lze strhávat nebo hradit insolvenci nebo je tento příspěvek nedotknutelný?   

Může účetní strhávat v tomto případě ze mzdy peníze na insolvenci? Popřípadě jaké zákony to upravují?   

Započítává se do nezabavitelného minima i manžel když nemá stejné trvalé bydliště? Vycházím z této informace: Každý z manželů má nárok na základní nezabavitelné minimum 6154,67 Kč, které se zvyšuje o 1538,67 Kč za manžela/manželku.   

Další zvýšení je pak možné, za každé dítě, vůči kterému má jeden nebo oba manželé vyživovací povinnost (zvyšuje se u každého z manželů). pro rok 2017.
Dobrý den,   

  

stěžejní v tomto případě je fakt, který z manželů v insolvenci; zda manžel, manželka či oba manželé společně.   

  

Bez ohledu na další faktory je příspěvek na bydlení dle ust. § 317 občanského soudního řádu jednou z nezabavitelných sociálních dávek, tedy z tohoto příjmu nelze provádět žádné srážky.   

  

Ve věci nezabavitelného minima se jeho výpočet řídí zákonem č. 99/1963 Sb. , občanský soudní řád, nařízením vlády č. 595/2006 Sb. (nařízení o nezabavitelných částkách), zákonem č. 110/2006 Sb. , o životním a existenčním minimu, nařízením vlády č. 409/2011 Sb. , o zvýšení částek životního minima a existenčního minima, zákonem č. 117/1995 Sb. , o státní sociální podpoře, a nařízením vlády č. 407/2017 Sb. , kterým se pro účely příspěvku na bydlení ze státní sociální podpory pro rok 2018 stanoví výše nákladů srovnatelných s nájemným. Při kalkulaci nezabavitelných částek je nerozhodné, zda manžel s posuzovanou osobou žije ve společné domácnosti nebo nikoliv.   

  

U vdané ženy s dvěma vyživovanými dětmi nelze v roce 2019 provést žádné srážky u příjmu nepřesahujícího 10 896, - Kč.   

Pokud je však insolvenční řízení vedeno pouze na osobu manžela, nemůžou být ze mzdy manželky prováděny žádné tzv. insolvenční srážky, jelikož ona sama v insolvenci není. To však nevylučuje provádění exekučních srážek ze mzdy manželky, jelikož vůči ní je exekuční řízení nezastavilo, když překážka zahájené insolvence se vztahuje právě jen na manžela.
Na příspěvek na bydlení vzniká nárok při splnění zákonem požadovaných podmínek. To, zda je syn student, zaměstnanec nebo nezaměstnaný, ve výsledku není až tak podstatné.


Pokud má syn uzavřenou platnou nájemní smlouvu (pozor nesmí to být podnájemní smlouva), pak by mohl mít nárok na příspěvek na bydlení. 


O příspěvek na bydlení by si žádal on, pokud je nájemní smlouva uzavřena na jeho jméno (o příspěvek na bydlení pro jeden byt žádá vždy pouze jedna osoba)


U příspěvku na bydlení je nutné doložit náklady na bydlení za předchozí kalendářní čtvrtletí. Viz příslušný formulář – [doklad o výši nákladů na bydlení](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/doklad-o-vysi-nakladu-na-bydleni#obsah). 


Tj. pokud by si šel vyřídit příspěvek nyní, tak je to ještě říjen – prosinec 2020, od začátku dubna se pak dokládá leden až březen 2021 (dokládá se zpravidla vždy jednou za čtvrt roku, během epidemie tam ale jsou výjimky). O dávku je případně možné požádat i 3 měsíce nazpět.


Mezi náklady na bydlení, patří především nájem, platby za služby a energie jako je voda, plyn, elektřina apod. Pokud platí majiteli bytu jednu částku, tak bude potřebovat rozpis, co z toho je nájem a co z toho je platba za energie nebo služby.


Dále se dokládají příjmy (opět za příslušné kalendářní čtvrtletí). Příjem se dokládá za všechny osoby, které v bytě bydlí (tedy včetně spolubydlících).


Mezi příjmy patří skoro vše – podrobněji viz paragraf 5, zákona o státní sociální podpoře (zákon číslo 117/1995 Sb.):


* Sociální dávky jako například příspěvek na dítě (pokud je někdo z nich příjemcem této sociální dávky)
* Příjmy ze zaměstnání nebo podnikání
* Příjmy typu podpora v nezaměstnanosti, nemocenské dávky, důchodové dávky apod.
* Příjmy z brigád (práce na DPP nebo DPČ)
* Výživné (alimenty)


Pokud některá z osob nemá žádné příjmy, pak vyplňuje formulář – [prohlášení osob, které nemají příjmy rozhodné pro nárok na dávky](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/prohlaseni-osob-ktere-nemaji-prijmy-rozhodne-pro-narok-na-davky#obsah). 


Žádost o příspěvek na bydlení a další formuláře, které mohou být případně potřeba, je možné [najít zde](https://www.mpsv.cz/web/cz/-/zadost-o-prispevek-na-bydleni). 


Žádost je možné podat osobně na Úřadu práce v místě bydliště, poštou nebo případně i elektronicky (přes datovou schránku nebo emailem s elektronickým podpisem). O příspěvek na bydlení je možné žádat, pokud bydlíte v bytě/domě v osobním vlastnictví, nebo pokud se jedná o byt/dům v družstevním vlastnictví, nebo pokud máte v daném bytě/domě uzavřenu nájemní smlouvu (což by zřejmě měl být váš případ).


Další podmínkou je pak to, že v daném bytě/domě máte vedené trvalé bydliště. Pokud byste ho ve zmiňovaném bytě neměla, pak si nejprve musíte vyřídit změnu trvalého pobytu.


To je poměrně jednoduché. Stačí zajít na příslušný úřad (zpravidla městský nebo obecní úřad, oddělení evidence obyvatel). Stačí doložit občanský průkaz (ten vám pak budou vydávat nový) a platnou nájemní smlouvu.


Majitel bytu nemá zákonnou možnost bránit vám ve zřízení trvalého pobytu, bude ale o tom z daného úřadu informován.


Pokud pak máte nájemní smlouvu a trvalé bydliště, můžete zajít na Úřad práce, a zde si podat žádost o příspěvek na bydlení.


U příspěvku na bydlení se dokládají náklady na bydlení a příjmy (za všechny osoby, které mají v bytě trvalé bydliště), za předchozí kalendářní čtvrtletí. Aktuálně (tedy květen 2020) se budou dokládat příjmy a náklady na bydlení za první kalendářní čtvrtletí 2020 (tedy za měsíce leden, únor a březen 2020).


Příjmy se k žádosti o příspěvek na bydlení dokládají buď formou potvrzení od zaměstnavatele (třeba vámi zmiňovaná brigáda) nebo formou čestného prohlášení o příjmech. Na všechno jsou formuláře – buď vytištěné na Úřadu práce, nebo se popř. můžete podívat na online verze – [viz zde](https://www.mpsv.cz/-/zadost-o-prispevek-na-bydleni)


Mezi náklady na bydlení, které se také dokládají za příslušné kalendářní čtvrtletí, pak spadá především zaplacené nájemné (dokládají se reálně zaplacené náklady – složenky nebo třeba výpis z účtu), a dále pak služby – voda., elektřina, plyn, odvoz odpadů apod.


Pokud byste měla ve smlouvě uvedenu jen jednu částku – například něco jako „nájem včetně služeb = 7500 Kč“ – pak musíte pronajímatele bytu požádat, aby vám platby (zálohy) na jednotlivé služby rozepsal (kolik z toho je na elektřinu, plyn, vodu apod.).


Výše příspěvku na bydlení se pak odvíjí od toho, kolik osob bydlí, jaké jsou doložené příjmy a náklady a o jak velké město/obec se jedná.


To jestli jste studentka, nezaměstnaná apod., nehraje žádnou zvláštní roli. **Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. Co se týká nároku na dávky pomoci ve hmotné nouzi – tedy především nárok na příspěvek na živobytí (doplatek do životního minima) a doplatek na bydlení – bude asi nejlepší obrátit se přímo na Úřad práce, který o těchto sociálních dávkách rozhoduje.


U dávek pomoci ve hmotné nouzi jsou poměrně komplexní podmínky. Jen pro orientační představu – pokud žijete sám, tak je vaše životní minimum ve výši 3860 Kč měsíčně (zvýšilo se od 1.4.2020). A váš příjem je tedy „podstatně“ vyšší než životní minimum.


Zároveň to ale funguje tak, že jako příjem se vám započítá jen 80%, tedy jako byste měl příjem pouze 5245,6 Kč. Ale to je pořád více, než je životní minimum jednotlivce. Takže se domnívám, že na příspěvek na živobytí spíše nebudete mít nárok – ale jak již bylo uvedeno, posuzování nároku na dávky hmotné nouze je trochu složitější.


Podobně je to i s nárokem na doplatek na bydlení. Na ten byste mohl mít nárok, i když bydlíte na ubytovně. Pokud to správně počítám, tak měsíční náklady na bydlení jsou u vás cca 3600 Kč. To znamená, že po odečtení nákladů na bydlení vám z vašeho příjmu zůstává částka nižší, než je životní minimum. Takže je dost možné, že byste měl mít nárok na nějaký doplatek na bydlení. Ale opět, zde se nedá jednoduše říci, jestli nárok máte nebo ne.


Proto vám doporučuji zajít na Úřad práce, kde vám poradí co a jak, a mohou rovnou posoudit, jestli máte nárok na některou z dávek hmotné nouze nebo ne. Měl byste se primárně obracet na Úřad práce v místě vašeho trvalého bydliště. U příspěvku na bydlení musí být splněny základní podmínky – tedy především to že v daném bytě/domě máte uzavřenu platnou nájemní smlouvu (nebo se jedná o dům/byt v osobním/družstevním vlastnictví).


Další podmínkou je pak to, že v daném bytě/domě máte trvalé bydliště. 


Kromě těchto dvou hlavních podmínek se pak dokládají náklady na bydlení za předchozí kalendářní čtvrtletí. Pokud byste si o příspěvek na bydlení žádala nyní (leden 2020), pak by se měli dokládat náklady na bydlení za říjen, listopad a prosinec 2020.


Současně s tím se pak dokládají příjmy (za všechny osoby, které mají v daném bytě trvalé bydliště, resp. patří mezi členy společné domácnosti), také za předchozí kalendářní čtvrtletí.


Mezi náklady na bydlení se započítává především nájemné a poplatky za služby jako je například platba za plyn, elektřinu, vodu apod. Určitě budete potřebovat od majitele rozpis těchto plateb – viz zákon o státní sociální podpoře, zákon číslo 117/1995 Sb., paragraf 25:



> *(2) Náklady na bydlení musí být pro nárok a výši příspěvku na bydlení rozepsány na jednotlivé položky podle odstavce 1, náklady za plnění poskytované s užíváním bytu se prokazují podrobným rozpisem jednotlivých služeb. Náklady placené zálohově musí být v pravidelném zúčtovacím období zúčtovány. Zúčtovací období je nejvýše dvanáctiměsíční.*
> 
> 


Co se týká toho, jak vysoké nájemné budete platit, tak to nehraje až takovou roli. U příspěvku na bydlení to funguje tak, že jsou stanoveny určité normativní náklady na bydlení. Ty se odvíjí od počtu osob (které v daném bytě bydlí), od toho jestli se jedná o nájemní bydlení (nebo byt v osobním/družstevním vlastnictví) a také záleží na velikosti města/obce.


Pokud máte náklady na bydlení (nájem+služby) vyšší než tyto normativní náklady na bydlení tak vám může být příspěvek na bydlení přiznán maximálně do výše normativních nákladů.  

Je to tedy tak, že sociální dávka příspěvek na bydlení, vám nemusí pokrýt vaše skutečné náklady na bydlení. 


Také byste měla zohlednit to, že na příspěvek na bydlení nebudete mít nárok ihned po nastěhování do nového bydlení. Nárok vám bude vznikat až s určitým zpožděním. Až od doby, kdy budete schopna doložit náklady na bydlení za leden až březen 2020. A také si do nového bydlení musíte vyřídit změnu trvalého bydliště. O příspěvek na bydlení si můžete požádat z pozice majitele bytu (píšete, že byt vlastníte). Nárok vám případně bude vznikat, pokud vaše příjmy budou ve vztahu k nákladům na bydlení nízké.


U příspěvku na bydlení, se dokládají příjmy a náklady na bydlení za předchozí 3 měsíce (předchozí kalendářní čtvrtletí). 


Pokud byste si šla žádost o příspěvek na bydlení vyřizovat v lednu 2021, pak se bude dokládat příjem a náklady na bydlení, za říjen až prosinec 2020.


Příjem se dokládá za všechny osoby, které v bytě žijí. To, že má váš manžel trvalé bydliště někde jinde, nehraje roli (to mělo vliv do poloviny roku 2020, pak se to změnilo).


Jako příjem se tedy budou posuzovat vaše příjmy + příjmy manžela v daném období.


Jako náklady se posuzují ty skutečně zaplacené – tj. například platby za služby (odvoz odpadu, úklid společných prostor apod.), platby za energie (voda, elektřina, plyn, teplo apod.), a případně další náklady spojené s bydlením.


To, zda budete mít nárok na tuto sociální dávku, tedy závisí na tom, jaký bude váš průměrný společný čistý měsíční příjem (příjem vás + manžela), jaké budou doložené náklady na bydlení, jaký je počet osob v bytě, jaká je velikost města, kde bydlíte. 


Konkrétně vám neporadím, protože neznám všechny podstatné údaje. Můžete si to zkusit orientačně spočítat například v této kalkulačce: [Kalkulačka příspěvek na bydlení v roce 2021](https://ferove-pujcky.cz/kalkulacka-vypocet-kolik-jsou-pridavky-na-bydleni-od-1-4-2020/).


Pokud byste nyní (v lednu), neměla nárok na příspěvek na bydlení, pak se to může změnit třeba v dubnu. 


To už by vám do rozhodného období (leden – březen 2021), spadal nižší příjem díky přechodu na mateřskou. Minimální výše rodičovského příspěvku není přímo stanovena. Je to tak, že částka, která vám zbývá k čerpání (z původních 300 000 Kč), se při změně doby, rozpočítá na příslušný počet měsíců. Pro sociální dávky obecně platí, že pokud částka na měsíc nedosahuje 100 Kč, pak se dávka vyplácí čtvrtletně:



> § 57
> 
> 
> (1) Dávky uvedené v § 2 písm. a) bodech 1 a 2, § 2 písm. b) bodu 1 se vyplácejí měsíčně, a to po uplynutí kalendářního měsíce, za který náležely, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto měsíci. **Nedosahuje-li dávka částky 100 Kč měsíčně, vyplácí se po uplynutí kalendářního čtvrtletí, za které dávka náležela**, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto kalendářním čtvrtletí. Krajská pobočka Úřadu práce se může dohodnout s příjemcem dávky, že bude dávku, která nedosahuje částky 100 Kč měsíčně, vyplácet za delší období, než je uvedeno v předchozí větě; sjednané delší období nesmí přesáhnout dobu jednoho roku a dávka se v takovém případě vyplatí nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto období.
> 
> 


Tj. oněch 100 Kč na měsíc sedá brát jako určité minimum, které by asi bylo dobré zachovat.


**Co se týká placení zdravotního pojištění, tak to za vás stát platí po dobu, kdy vám bude vyplácen rodičovský příspěvek.** Takže pokud si ho necháte vyplácet například ve zmíněné částce 100 Kč měsíčně, tak by za vás stát i nadále platil zdravotní pojištění.


U sociálního pojištění je to trochu jinak. To za vás stát (ani nikdo jiný) přímo neplatí. Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se vám ale následně zahrne do „odpracovaných“ roků, pro nárok na důchod. Není zde přímá vazba na rodičovský příspěvek.


K vašemu druhému dotazu a možnému nároku na mateřskou dovolenou na druhé dítě:


**Na peněžitou pomoc v mateřství (PPM), byste nyní nárok neměla.** Tím, že vám pracovní poměr skončil již v době narození prvního dítěte, jste od té doby nezaměstnaná a nesplňujete tak žádnou z podmínek pro nárok na PPM.


To, že máte momentálně nějakou brigádu na DPP, vůbec nestačí. Abyste měla nárok na PPM, tak byste musela pracovat v nějakém zaměstnání, které vám bude zakládat účast na nemocenském pojištění.


U práce na DPP, je to při měsíčním příjmu nad 10 000 Kč. Pokud by to byla nějaká práce na DPČ, tak tam vzniká účast na nemocenském pojištění při příjmu od 3500 Kč. Nebo byste případně musela nastoupit do pracovního či služebního poměru.


Potřebujete splnit podmínku účasti na nemocenském pojištění alespoň 270 kalendářních dní za poslední dva roky (před začátkem PPM). Tj. abyste měla nárok na PPM u druhého dítěte, tak potřebujete nyní alespoň cca 9 měsíců pracovat (v zaměstnání, nebo na nějakou dohodu, s účastí na nemocenském pojištění).


A dále potřebujete, abyste v době zahájení PPM (6-8 týdnů před porodem), byla účastníkem nemocenského pojištění nebo alespoň v ochranné době. Na podporu v nezaměstnanosti v nezaměstnanosti je nárok, i po delší pracovní neschopnosti. 


**V případě, že jste po skončení zaměstnání v pracovní neschopnosti, pak po skončení neschopenky budete mít určitě nárok na podporu v nezaměstnanosti.**


Nárok na podporu pro nezaměstnané vzniká v případě, že splňujete především podmínku „minimální doby v zaměstnání“. Což je minimálně 12 měsíců za poslední 2 roky.


Nemusí se ale jednat jen o dobu v zaměstnání v pravém slova smyslu. Pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je podstatná doba účasti na důchodovém pojištění.


Účast na důchodovém pojištění vzniká během zaměstnání (placením sociálního pojištění), nebo během podnikání (OSVČ si také platí důchodové pojištění).


Jako účast na důchodovém pojištění se ale započítávají i jiné činnosti – náhradní doby zaměstnání. Jedná se například o dobu na rodičovské dovolené nebo právě o neschopenku.


Viz paragraf 41, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 41
> 
> 
> (1) **Rozhodným obdobím pro posuzování nároků na podporu v nezaměstnanosti a podporu při rekvalifikaci jsou poslední 2 roky před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání.**
> 
> 
> (2) **Není-li splněna podmínka stanovená v § 39 odst. 1 písm. a) předchozím zaměstnáním, lze tuto podmínku splnit i započtením náhradní doby zaměstnání.** Do předchozího zaměstnání se nezapočítává doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností v době vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání (§ 25 odst. 1 a 3) a krátkodobým zaměstnáním. Překrývají-li se doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností a náhradní doba zaměstnání, započítává se do předchozího zaměstnání přednostně doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností.
> 
> 
> (3) **Za náhradní dobu zaměstnání se považuje doba**
> 
> 
> g) **trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény osoby po skončení výdělečné činnosti, která zakládala její účast na nemocenském pojištění** podle zvláštního právního předpisu97), pokud si tato osoba nepřivodila dočasnou pracovní neschopnost úmyslně a pokud tato dočasná pracovní neschopnost nebo nařízená karanténa vznikla v době této výdělečné činnosti nebo v ochranné lhůtě podle zvláštního právního předpisu.
> 
> 


Takže i když budete delší dobu po skončení zaměstnání na neschopence, nárok na podporu v nezaměstnanosti tím nebude nijak omezen.


Jiné to ale už bude s výpočtem výše podpory v nezaměstnanosti. 


Pokud by vám měl nárok na podporu v nezaměstnanosti vzniknout tím, že bude započítána tato náhradní doba důchodového pojištění (doba na nemocenské), pak se podpora v nezaměstnanosti nebude počítat na základě vaší výplaty v předchozím zaměstnání, ale vycházelo by se z průměrné mzdy v ČR.


A taková podpora je pak poměrně hodně nízká. Za první dva měsíce je to cca 5000 Kč, za další dva měsíce cca 4000 Kč a následně ještě o něco méně (v roce 2021 to pak může být o pár desítek korun více).


Viz paragraf 51, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 51
> 
> 
> (1) Podpora v nezaměstnanosti se uchazeči stanoví za první 2 měsíce ve výši 0,15 násobku, další 2 měsíce ve výši 0,12 násobku a po zbývající podpůrčí dobu 0,11 násobku průměrné mzdy v národním hospodářství za 1. až 3. čtvrtletí kalendářního roku předcházejícího kalendářnímu roku, ve kterém byla podána žádost o tuto podporu, jestliže
> 
> 
> a) splnil podmínku doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)] započtením náhradní doby a tato doba se posuzuje jako poslední zaměstnání,
> 
> 


Pro rok 2020 se pro výpočet této podpory používá částka cca 33 429 Kč. Pro rok 2021 bude stanovena nová částka (pravděpodobně o něco málo vyšší). Po skončení zaměstnání, pokud nebudete v pracovní neschopnosti (například z důvodu rizikového těhotenství), byste určitě měla jít na Úřad práce. Ideálně do 3 pracovních dní, tak aby vám začátek evidence na Úřadu práce, bezprostředně navazoval na skončené zaměstnání.


Pokud splňujete podmínku, pro nárok na podporu v nezaměstnanosti (minimálně 12 „odpracovaných“ měsíců za poslední 2 roky, což byste podle všeho měla), pak na ni máte nárok.


**Podpora v nezaměstnanosti je vypočítána z průměrného čistého výdělku za poslední 3 měsíce** (předchozí kalendářní čtvrtletí). Výše podpory je 65% za první dva měsíce, 50% za druhé dva měsíce a 50% za poslední měsíc. Do 50 roků, je délka podpory 5 měsíců.


**Během doby, kdy budete od Úřadu práce dostávat podporu v nezaměstnanosti, nesmíte mít žádnou další brigádu nebo jiný podobný příjem.** Ani nějaký minimální.


**Až po té, co by vám skončila podpora v nezaměstnanosti, si můžete začít přivydělávat. Ale jenom formou práce na DPČ** (dohoda o pracovní činnosti). Váš **příjem by nesměl překročit jednu polovinu minimální mzdy** ([v roce 2021 je to 7600 Kč](https://ferove-pujcky.cz/2020-zvyseni-vyplaty-minimalni-mzda-se-od-1-1-2021-zvysi-na-15-200-kc/)).


Práce na DPP (dohodu o provedení práce), během evidence na Úřadu práce není možná.


Co se týká nároku na mateřskou, tak tam záleží, jak vám to přesně bude vycházet. 


Pro nárok na mateřskou (peněžitou pomoc v mateřství), je nutné mít účast na nemocenském pojištění v délce alespoň 270 dní za poslední dva roky. To byste měla splňovat, pokud jste teď rok pracovala.


Další podmínkou je to, že v době zahájení mateřské (což je 6 – 8 týdnů před termínem porodu), musíte být buď zaměstnaná (to asi nebudete), nebo být alespoň v ochranné lhůtě 180 dní, od skončení posledního zaměstnání, ve kterém bylo zahájeno těhotenství. A to by mohl být váš případ.


Pokud jste nyní v 15 týdnu těhotenství, tak by vám to podle všeho mělo vycházet tak, že byste měla mít nárok na mateřskou (peněžitou pomoc v mateřství), i když v té době již budete nezaměstnaná. Do začátku mateřské pak můžete být vedená na Úřadu práce a pobírat podporu v nezaměstnanosti. Na podporu v nezaměstnanosti, budete mít zcela jistě nárok. Jednou z hlavních podmínek, pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je účast na důchodovém pojištění v rozsahu alespoň 12 měsíců za poslední dva roky (tedy ne to, že musíte skutečně „odpracovat“ 12 měsíců v posledních 2 letech, jak je někdy chybně interpretováno).


[Ženy, po rodičovské dovolen](https://kalkulacka-materska.cz/kalkulacka-podpora-v-nezamestnanosti-po-rodicovske-2020/)é, tuto podmínku splňují už jen tím, že v předchozích letech pečovaly o dítě. **Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se započítává jako náhradní doba důchodového pojištění**.


Takže i když nastane situace, kdy ženě skončí pracovní poměr ještě před porodem, díky následné péči o dítě, jí po skončení rodičovské vzniká nárok na podporu. A to, i když v posledních dvou letech, nebyla nikde zaměstnána.


U vás je situace ještě o něco málo jiná. Vzhledem k tomu, že váš pracovní poměr nezanikl, a po skončení rodičovské dovolené budete v pracovní neschopnosti, pak se vám i tato doba na neschopence započítává. 


Zde se navíc ani nejedná o náhradní dobu důchodového pojištění, ale jedná se o běžnou dobu (pracovní neschopnost v době trvání pracovního poměru spadá mezi tzv. „omluvné důvody“).


Tj. z pohledu nároku na podporu v nezaměstnanosti, jste v pozici běžného zaměstnance, který je před skončením pracovního poměru v pracovní neschopnosti. Není žádný důvod, proč byste neměla mít nárok na podporu v nezaměstnanosti.


Je zde pouze jedna věc, která případně může hrát roli ve vztahu k podpoře. Zmiňujete „výpověď dohodou“ po skončení neschopenky.


Nic, jako výpověď dohodou ale zákoník práce nezná. Buďto je to dohoda nebo výpověď. To podstatné je, jestli vám při ukončení pracovního poměru bude vznikat nárok na odstupné (můžete jej mít jak u výpovědi, tak i u ukončení PP dohodou).  

 **Pokud byste při ukončení pracovního poměru dostala vyplaceno odstupné, pak vám nebude podpora v nezaměstnanosti vyplácena ihned**, od začátku evidence na Úřadu práce. Pokud byste například dostala odstupné za 3 měsíce, pak první 3 měsíce na Úřadu práce nebudete dostávat podporu.


Tím o ni nepřicházíte (nijak se nezkracuje doba, po kterou máte – vzhledem k věku – nárok na podporu). Pouze je odloženo vyplácení podpory. 


Tj. pokud byste měla odstupné za 3 měsíce, pak podporu dostanete až za 4 měsíc (tj., reálně až v průběhu 5 měsíce, co budete vedená na ÚP).