Insolvence a nová vyživovací povinnost - výbavička, slehnutí a výživné na neprovdanou matku a dítě




 Dobrý den,   

situace: člověk v insolvenci a současně platí výživné na 2 děti. V průběhu této insolvence mu vznikne vyživovací povinnost na další dítě a případně vyživovací povinnost na neprovdanou matku + by po něm bylo vyžadována úhrada poloviny výbavy na toto jeho další dítě. Je toto vše možné po něm chtít a mít na to nárok s ohledem na insolvenci? Bylo by to soudně schváleno nebo zamítnuto? Jedná se o případ, kdy je insolvence sepsána a schválena na opravdu 30% úhrady dluhů. Je to vyloženě hraniční.   

Děkuji předem za odpověď.
Dobrý den,   

  

za Vámi popsané situace by tak dlužníkovi vznikla další vyživovací povinnost.   

Pokud by bylo soudem stanoveno výživné dítěti i výživné neprovdané matce dítěte, jedná se o pohledávky postavené na roveň pohledávkám za majetkovou podstatou a tyto se uspokojují přednostně před pohledávkami přihlášených (ostatních) věřitelů.   

  

Každý měsíc by bylo insolvenčním správcem prve hrazeno veškeré výživné (včetně výživného na 3. dítě a neprovdanou matku) a až poté pohledávky věřitelů. Pokud máte insolvenci tzv. vypočítanou, takto byste uspokojení věřitelů do výše 30 % pravděpodobně dále nedosahoval a je třeba si zajistit další příjmy.   

  

Při stanovení výše výživného platí, že schválené oddlužení nebrání stanovení jakéhokoliv přiměřeného výživného, když dítě nemůže doplácet na dřívější nerozvážnost svého rodiče.
Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. Na podporu v nezaměstnanosti, budete mít zcela jistě nárok. Jednou z hlavních podmínek, pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je účast na důchodovém pojištění v rozsahu alespoň 12 měsíců za poslední dva roky (tedy ne to, že musíte skutečně „odpracovat“ 12 měsíců v posledních 2 letech, jak je někdy chybně interpretováno).


[Ženy, po rodičovské dovolen](https://kalkulacka-materska.cz/kalkulacka-podpora-v-nezamestnanosti-po-rodicovske-2020/)é, tuto podmínku splňují už jen tím, že v předchozích letech pečovaly o dítě. **Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se započítává jako náhradní doba důchodového pojištění**.


Takže i když nastane situace, kdy ženě skončí pracovní poměr ještě před porodem, díky následné péči o dítě, jí po skončení rodičovské vzniká nárok na podporu. A to, i když v posledních dvou letech, nebyla nikde zaměstnána.


U vás je situace ještě o něco málo jiná. Vzhledem k tomu, že váš pracovní poměr nezanikl, a po skončení rodičovské dovolené budete v pracovní neschopnosti, pak se vám i tato doba na neschopence započítává. 


Zde se navíc ani nejedná o náhradní dobu důchodového pojištění, ale jedná se o běžnou dobu (pracovní neschopnost v době trvání pracovního poměru spadá mezi tzv. „omluvné důvody“).


Tj. z pohledu nároku na podporu v nezaměstnanosti, jste v pozici běžného zaměstnance, který je před skončením pracovního poměru v pracovní neschopnosti. Není žádný důvod, proč byste neměla mít nárok na podporu v nezaměstnanosti.


Je zde pouze jedna věc, která případně může hrát roli ve vztahu k podpoře. Zmiňujete „výpověď dohodou“ po skončení neschopenky.


Nic, jako výpověď dohodou ale zákoník práce nezná. Buďto je to dohoda nebo výpověď. To podstatné je, jestli vám při ukončení pracovního poměru bude vznikat nárok na odstupné (můžete jej mít jak u výpovědi, tak i u ukončení PP dohodou).  

 **Pokud byste při ukončení pracovního poměru dostala vyplaceno odstupné, pak vám nebude podpora v nezaměstnanosti vyplácena ihned**, od začátku evidence na Úřadu práce. Pokud byste například dostala odstupné za 3 měsíce, pak první 3 měsíce na Úřadu práce nebudete dostávat podporu.


Tím o ni nepřicházíte (nijak se nezkracuje doba, po kterou máte – vzhledem k věku – nárok na podporu). Pouze je odloženo vyplácení podpory. 


Tj. pokud byste měla odstupné za 3 měsíce, pak podporu dostanete až za 4 měsíc (tj., reálně až v průběhu 5 měsíce, co budete vedená na ÚP). **Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. Výše podpory v nezaměstnanosti, se odvíjí mimo jiné, od důvodu pro ukončení zaměstnání.


Plná výše podpory v nezaměstnanosti (tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby), se vyplácí v případě:


* Výpověď dal zaměstnavatel na základě některého z důvodů v paragrafu 52 (například pro nadbytečnost)
* Zaměstnání bylo ukončeno na základě výpovědi zaměstnance nebo dohodou, na základě některého z tzv. „vážných důvodů“


Pokud je dána výpověď (nebo se jedná o ukončení zaměstnání dohodou), bez uvedení vážného důvodu, pak je po celou dobu nárok jen na 45%.


Vážné důvody jsou specifikovány v paragrafu 5, odstavec c, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> c) vážnými důvody důvody spočívající v 
> 
> 
> 1. nezbytné osobní péči o dítě ve věku do 4 let, 
> 
> 
> 2. nezbytné osobní péči o fyzickou osobu, která se podle zvláštního právního předpisu považuje za osobu závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve stupni II (středně těžká závislost), ve stupni III (těžká závislost) nebo ve stupni IV (úplná závislost), pokud s uchazečem o zaměstnání trvale žije a společně uhrazují náklady na své potřeby; tyto podmínky se nevyžadují, jde-li o osobu, která se pro účely důchodového pojištění považuje za osobu blízkou, 
> 
> 
> 3. docházce dítěte do předškolního zařízení a povinné školní docházce dítěte, 
> 
> 
> 4. místě výkonu nebo povaze zaměstnání druhého manžela nebo registrovaného partnera, 
> 
> 
> 5. okamžitém zrušení pracovního poměru zaměstnancem podle § 56 zákoníku práce, 
> 
> 
> 6. zdravotních důvodech, které podle lékařského posudku brání vykonávat zaměstnání nebo plnit povinnost součinnosti s Úřadem práce – krajskou pobočkou Úřadu práce a pobočkou Úřadu práce pro hlavní město Prahu (dále jen „krajská pobočka Úřadu práce“) při zprostředkování zaměstnání, nebo 
> 
> 
> 7. jiných vážných osobních důvodech, například etických, mravních či náboženských, nebo důvodech hodných zvláštního zřetele,
> 
> 


Stěhování, by dle mého, mělo být považováno za vážný důvod, byť v zákonu není explicitně uvedeno (může ale spadat například pod „jiné vážné osobní důvody“, nebo pod bod 4.) pro rozdělení spoluvlastnictví platí přesná pravidla. jako první krok si musíte v bance nejprve ověřit, že lze úvěr převést pouze na jednoho z dlužníků. pro převedení úvěru bude banka jistě požadovat nějakou smlouvu, jako ideální se jeví kupní smlouva, v níž jsou stanoveny finanční podmínky vypořádání. váš přítel bude povinen hradit daň z nabytí (té druhé poloviny domu) atd. v případě darování poloviny nemovitosti by se na vás vztahovala daň z příjmu (ve výši 15%). všechny okolnosti vypořádání spoluvlastnictví je proto potřeba předem důkladně zvážit, propočítat a prověřit varianty. V době, kdy jste vy sama v pracovní neschopnosti, nemáte současně nárok na ošetřovné. Můžete mít nárok jen na jednu z těchto dvou nemocenských dávek (jak ošetřovné tak případně i nemocenská spadají pod nemocenské dávky).


Viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 28:



> (6) Nárok na výplatu ošetřovného nemá zaměstnanec v době prvních 14 kalendářních dní dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény a v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 v době prvních 21 kalendářních dní dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény.
> 
> 


Takže pokud by vás lékař uznal dočasně práce neschopnou a vystavil vám neschopenku, pak za dny na neschopence, nemůžete uplatnit nárok na ošetřovné.


Na základě vaší neschopenky byste dostávala standardní nemocenské dávky (náhradu mzdy od zaměstnavatele za prvních 14 dní).


Ve chvíli, kdy byste vyplňovala formulář „Výkaz péče o dítě z důvodu uzavření výchovného zařízení“ tak byste tam neuváděla dny, kdy jste vy sama v pracovní neschopnosti. 


Tedy pouze dny od 4. 1. 2021, kdy měla začít školní výuka po vánočních prázdninách do začátku neschopenky. Za tyto dny by případně mohl mít nárok na ošetřovné váš manžel (pokud by tedy byl s vámi doma a nepracoval).


Určitě není možné, abyste současně čerpala nemocenské dávky a ošetřovné a dítě. Je možné mít jen jednu z těchto dvou dávek. Přičemž platí, že vaše neschopenka (nemocenská) by měla mít přednost. Na podporu v nezaměstnanosti v nezaměstnanosti je nárok, i po delší pracovní neschopnosti. 


**V případě, že jste po skončení zaměstnání v pracovní neschopnosti, pak po skončení neschopenky budete mít určitě nárok na podporu v nezaměstnanosti.**


Nárok na podporu pro nezaměstnané vzniká v případě, že splňujete především podmínku „minimální doby v zaměstnání“. Což je minimálně 12 měsíců za poslední 2 roky.


Nemusí se ale jednat jen o dobu v zaměstnání v pravém slova smyslu. Pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je podstatná doba účasti na důchodovém pojištění.


Účast na důchodovém pojištění vzniká během zaměstnání (placením sociálního pojištění), nebo během podnikání (OSVČ si také platí důchodové pojištění).


Jako účast na důchodovém pojištění se ale započítávají i jiné činnosti – náhradní doby zaměstnání. Jedná se například o dobu na rodičovské dovolené nebo právě o neschopenku.


Viz paragraf 41, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 41
> 
> 
> (1) **Rozhodným obdobím pro posuzování nároků na podporu v nezaměstnanosti a podporu při rekvalifikaci jsou poslední 2 roky před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání.**
> 
> 
> (2) **Není-li splněna podmínka stanovená v § 39 odst. 1 písm. a) předchozím zaměstnáním, lze tuto podmínku splnit i započtením náhradní doby zaměstnání.** Do předchozího zaměstnání se nezapočítává doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností v době vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání (§ 25 odst. 1 a 3) a krátkodobým zaměstnáním. Překrývají-li se doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností a náhradní doba zaměstnání, započítává se do předchozího zaměstnání přednostně doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností.
> 
> 
> (3) **Za náhradní dobu zaměstnání se považuje doba**
> 
> 
> g) **trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény osoby po skončení výdělečné činnosti, která zakládala její účast na nemocenském pojištění** podle zvláštního právního předpisu97), pokud si tato osoba nepřivodila dočasnou pracovní neschopnost úmyslně a pokud tato dočasná pracovní neschopnost nebo nařízená karanténa vznikla v době této výdělečné činnosti nebo v ochranné lhůtě podle zvláštního právního předpisu.
> 
> 


Takže i když budete delší dobu po skončení zaměstnání na neschopence, nárok na podporu v nezaměstnanosti tím nebude nijak omezen.


Jiné to ale už bude s výpočtem výše podpory v nezaměstnanosti. 


Pokud by vám měl nárok na podporu v nezaměstnanosti vzniknout tím, že bude započítána tato náhradní doba důchodového pojištění (doba na nemocenské), pak se podpora v nezaměstnanosti nebude počítat na základě vaší výplaty v předchozím zaměstnání, ale vycházelo by se z průměrné mzdy v ČR.


A taková podpora je pak poměrně hodně nízká. Za první dva měsíce je to cca 5000 Kč, za další dva měsíce cca 4000 Kč a následně ještě o něco méně (v roce 2021 to pak může být o pár desítek korun více).


Viz paragraf 51, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 51
> 
> 
> (1) Podpora v nezaměstnanosti se uchazeči stanoví za první 2 měsíce ve výši 0,15 násobku, další 2 měsíce ve výši 0,12 násobku a po zbývající podpůrčí dobu 0,11 násobku průměrné mzdy v národním hospodářství za 1. až 3. čtvrtletí kalendářního roku předcházejícího kalendářnímu roku, ve kterém byla podána žádost o tuto podporu, jestliže
> 
> 
> a) splnil podmínku doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)] započtením náhradní doby a tato doba se posuzuje jako poslední zaměstnání,
> 
> 


Pro rok 2020 se pro výpočet této podpory používá částka cca 33 429 Kč. Pro rok 2021 bude stanovena nová částka (pravděpodobně o něco málo vyšší). Abyste v ČR měla nárok na PPM (peněžitou pomoc v mateřství) tak v době zahájení čerpání této dávky (6 – 8 týdnů před porodem) musíte splňovat určité podmínky.


První důležitou podmínkou je to, že v posledních dvou letech jste byla účastníkem nemocenského pojištění nejméně po dobu 270 kalendářních dní. Nemocenské pojištění za vás platí zaměstnavatel po dobu trvání vašeho pracovního poměru (OSVČ si ho mohou platit sami).


Pokud jste poslední 3,5 roku v ČR nepracovala, tak tuto podmínku nesplňujete. To že nastoupíte třeba na pár měsíců do zaměstnání, na tom nic nezmění. Musela byste nyní v ČR pracovat nejméně 9 měsíců.


Nemocenské pojištění se nedá doplatit nějak zpětně.


Druhou podmínkou pro nárok pro PPM je pak to, že v době zahájení jste zaměstnána (účastník nemocenského pojištění), nebo alespoň v ochranné lhůtě. Tady by vám teoreticky nějaké zaměstnání pomohlo, ale to je „jedno“ protože není splněna základní podmínka doby účasti na nemocenském pojištění.


Na PPM tedy nárok mít nebudete. Měl by vám vznikat nárok až na rodičovský příspěvek po narození dítěte. Ten je ve výši 300 000 Kč při narození jednoho dítěte nebo 450 000 Kč při narození dvou dětí. Protože nemáte nárok na PPM, tak si můžete zvolit maximální výši RP do 10 000 Kč měsíčně (nebo případně nižší, pokud byste jej chtěla čerpat delší dobu).


Také se můžete zkusit obrátit na úřady v zemi, kde jste pracovala. Je možné, že na základě odváděného pojištění vám v dané zemi, vzniká nárok na nějakou obdobnou dávku, jako je naše PPM. Pokud by vaše žena po skončení rodičovské dovolené nastoupila do původního zaměstnání, kde by byla na poloviční úvazek a následně onemocněla, nebo byla v pracovní neschopnosti i z jiného důvodu, tak by měla mít nárok na „nemocenskou“ (nemocenské dávky).


To jestli je na nemocenské z důvodu běžné nemoci, nebo kvůli rizikovému těhotenství zde nehraje žádnou roli – na posuzování nároku na nemocenské dávky a na výpočet výše nemocenské to nemá žádný vliv.


U [nemocenských dávek](https://ferove-pujcky.cz/kalkulacka-vypocet-nemocenske-a-nahrady-mzdy-2020/) se vychází ze skutečných příjmů (hrubé mzdy) za posledních 12 měsíců. Pokud je v období posledních 12 měsíců odpracována jen kratší doba, pak se výpočet provádí z tohoto kratšího období.


U vaší ženy by se tedy vycházelo z příjmů po skončení rodičovské dovolené – z toho kolik by dostávala v zaměstnání na poloviční úvazek.


Při práci na DPP nebo DPČ by pak záleželo na tom, jak vysoký by byl její příjem a jaká forma dohody by byla sjednána.


Pokud by se jednalo o dohodu o provedení práce (DPP) a měsíční příjem nižší než 10 tisíc korun, pak není povinnost odvádět sociální a zdravotní pojištění (ani zaměstnavatel, ani zaměstnance) a v takovém případě by vaše žena neměla vůbec nárok na placenou nemocenskou.


Pokud by to byla dohoda o pracovní činnosti, kde by byl sjednán rozhodný příjem nižší než 3000 Kč, pak opět není hrazeno sociální/zdravotní pojištění a také není nárok na nemocenské dávky během pracovní neschopnosti.


Co se týká rodičovské dovolené, tak na tu je dle zákoníku práce nárok až do 3 roků dítěte. Něco jiného je pak rodičovský příspěvek, u kterého si můžete nastavit „libovolnou“ dobu čerpání.


Ano, je možné být doma na rodičovské dovolené, bez nároku na rodičovský příspěvek.  Nebo i obráceně, je možné chodit do zaměstnání a i nadále čerpat rodičovský příspěvek. I když to v dotazu není uvedeno, předpokládám, že k zahájení PPM na druhé dítě by u vás došlo do věku 4 roky toho prvního. A současně jste zatím stále zaměstnána u stejného zaměstnavatele, u kterého jste pracovala i před zahájením první mateřské dovolené.


Při výpočtu výše PPM (peněžité pomoci v mateřství) se standardně vychází z denního vyměřovacího základu vypočítaného z posledních 12 kalendářních měsíců před měsícem, ve kterém je zahájena PPM. Pokud v posledních 12 měsících nemáte „odpracováno“ alespoň 7 dní, pak se postupuje dále do minulosti.


Současně ale platí, že i kdybyste například po skončení rodičovské dovolené nějakou dobu pracovala pro stejného zaměstnavatele (nebo i během rodičovské dovolené) a měla zde nižší příjem, tak by to na výslednou výši PPM nemělo negativní vliv.


U PPM na druhé dítě, pokud je zahájena do 4 roků toho prvního, a pokud pracujete stále pro stejného zaměstnavatele, totiž platí určitá výjimka.  

Pokud by vyměřovací základ z příjmů během nebo po skončení rodičovské byl nižší než ten, ze kterého se vycházelo u první PPM, tak se „automaticky“ použije ten vyšší – viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 19:



> *(3) U zaměstnankyně, které za trvání téhož zaměstnání vznikl nárok na další peněžitou pomoc v mateřství z tohoto zaměstnání v období do 4 let věku předchozího dítěte, se za denní vyměřovací základ považuje denní vyměřovací základ zjištěný pro výpočet předchozí peněžité pomoci v mateřství, pokud je vyšší než denní vyměřovací základ zjištěný pro výpočet další peněžité pomoci v mateřství; přitom se porovnávají denní vyměřovací základy před jejich úpravou podle § 21.*
> 
> 


Ve vašem případě tedy, pokud bude vycházet denní vyměřovací základ zjištěný před zahájením PPM na druhé dítě, z jakéhokoliv důvodu nižší než ten který jste měla před zahájením PPM a první dítě, pak se použije stejný jako u prvního dítěte.


Není tedy žádný důvod k obavám, že by se vaše PPM nějak krátila nebo byla nižší.