insolvenčni platby a ukončeni




 Dobrý den  

od kdy se počítá lhůta 5 let (trvání insolvence)   

Od rozhodnutí o úpadku 12.12.2016, nebo od právní moci 5.2.2017 Nebo to je úplně jinak?   

A je určitá částka soudně vymahatelná pokud zaměstnavatel (učetni) soustavně po celé trvání insolvence posílá omylem část srážek ze mzdy věřitelům asi 50% a další 50%zbytek celé srážky ins. Správci. Ins. Správce jsem informoval, výpis všech příchozích plateb jsem viděl. Dle slov Ins. Správce plnim i tak své povinnosti nad 30% a nebude to řešit. Ať to prý po řádném ukončení ins. Splátek řeším soudně po svém zaměstnavateli. Že prý on nechybuje ani ja. Kdo porušuje ins. zákon tak zaměstnavatel byť neúmyslně. Je tu ta možnost soudně vymáhat peníze které ze své nedbalosti posílá zamestnavatel mylně věřitelům. ?   

Už nyní zaměstnavatel poslal cca 60 000 kc věřitelům bez vědomi soudu a ins. Spravce.   

A můj zaměstnavatel jen stále ano bude to v pořádku   

kouknu na to.   

A stále nic.   

Mohu to tedy v budoucnu žalovat   

Není tam promlčecí doba?   

Dekuji
Pěkný den,   

  

Výmaz insolvenčního řízení z ins. rejstříku se řídí zákonem č. 182/2006 Sb. , o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon) § 425 Insolvenční rejstřík. Po uplynutí 5 let od nabytí právní moci rozhodnutí, jímž bylo skončeno insolvenční řízení, vyškrtne insolvenční soud dlužníka ze seznamu dlužníků a údaje o něm v insolvenčním rejstříku znepřístupní.   

  

Bohužel se asi jedná o pravidla dané banky u které si chcete vzít úvěr. (I když skončená insolvence ve své podstatě znamená, že již nemáte žádné dluhy, které byste splácela.)
Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. **Cestovní náhrady nepatří mezi příjmy, ze kterých by bylo možné provádět srážky z důvodu exekuce nebo insolvence.** Takže cestovní náhrady by neměly vstupovat do výpočtu výše srážek na insolvenci.


Srážky je možné provádět pouze z čisté mzdy (resp. případně i z dalších příjmů jako je například nemocenská, podpora v nezaměstnanosti, důchod apod., ale to teď není podstatné). 


**Z čisté mzdy, by vám při insolvenci mělo zůstat nezabavitelné minimum.** To je aktuálně (od 1. 1. 2021) ve výši 7872,75 Kč. K tomu pak může být připočtena i nezabavitelná částka za manželku nebo dítě (děti). Za každého z nich se případně připočítá 2624,25.


**Kromě nezabavitelné částky, pak máte nárok už jen na jednu třetinu z toho, co zbude z čisté mzdy po odečtení nezabavitelné částky.**


Cestování náhrady, nebo třeba i nový stravenkový paušál (který byl zaveden od 1. 1. 2021), jsou ale „bokem“ – do výpočtu srážek nevstupují.


To, jestli vám je zaměstnavatel vyplatí v hotovosti nebo společně s nezabavitelnou částí mzdy na účet, je tedy „jedno“. 


Během insolvence by měly být zastaveny všechny exekuce a není možné nařídit nové, čili by vám ani neměla hrozit blokace bankovního účtu. Takže si je klidně můžete nechat posílat na účet do banky. V případě že je pracovní poměr ukončen ještě ve zkušební době, pak byste měl mít standardně nárok na podporu v nezaměstnanosti – tedy za předpokladu že je splněna podmínka minimální odpracované doby (resp. doba účasti na důchodovém pojištění) v rozsahu nejméně 12 kalendářních měsíců za poslední dva roky.


V případě ukončení pracovního poměru ve zkušební době se také nejedná o výpověď. Během zkušební doby máte jak vy, tak i zaměstnavatel právo okamžitě ukončit pracovní poměr. Není zde výpovědní lhůta ani nárok na nějaké odstupné. S nárokem na podporu v nezaměstnanosti to ale v zásadě nesouvisí – resp. je zde pouze jedna věc.


Pokud ukončí pracovní poměr ve zkušební době zaměstnavatel, pak máte nárok na podporu v plné výši. Tj. první dva měsíc  65%, druhé dva měsíce 50% a zbytek doby 45%.


Výpočet výše podpory se provádí na základě čisté mzdy za předchozí kalendářní čtvrtletí.


Pokud v tomto období zaměstnanec neodpracoval minimálně 21 dní, pak není možné stanovit průměrný příjem a počítá se takzvaný pravděpodobný příjem.


Tedy zjednodušeně se spočítá, kolik byste si vydělal, pokud byste v rozhodném období odpracoval oněch 21 dní.


Výše podpory v nezaměstnanosti by se tedy měla odvíjet z příjmů v posledním zaměstnání. I když i zde mohou existovat výjimky. Výše podpory v nezaměstnanosti, se odvíjí mimo jiné, od důvodu pro ukončení zaměstnání.


Plná výše podpory v nezaměstnanosti (tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby), se vyplácí v případě:


* Výpověď dal zaměstnavatel na základě některého z důvodů v paragrafu 52 (například pro nadbytečnost)
* Zaměstnání bylo ukončeno na základě výpovědi zaměstnance nebo dohodou, na základě některého z tzv. „vážných důvodů“


Pokud je dána výpověď (nebo se jedná o ukončení zaměstnání dohodou), bez uvedení vážného důvodu, pak je po celou dobu nárok jen na 45%.


Vážné důvody jsou specifikovány v paragrafu 5, odstavec c, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> c) vážnými důvody důvody spočívající v 
> 
> 
> 1. nezbytné osobní péči o dítě ve věku do 4 let, 
> 
> 
> 2. nezbytné osobní péči o fyzickou osobu, která se podle zvláštního právního předpisu považuje za osobu závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve stupni II (středně těžká závislost), ve stupni III (těžká závislost) nebo ve stupni IV (úplná závislost), pokud s uchazečem o zaměstnání trvale žije a společně uhrazují náklady na své potřeby; tyto podmínky se nevyžadují, jde-li o osobu, která se pro účely důchodového pojištění považuje za osobu blízkou, 
> 
> 
> 3. docházce dítěte do předškolního zařízení a povinné školní docházce dítěte, 
> 
> 
> 4. místě výkonu nebo povaze zaměstnání druhého manžela nebo registrovaného partnera, 
> 
> 
> 5. okamžitém zrušení pracovního poměru zaměstnancem podle § 56 zákoníku práce, 
> 
> 
> 6. zdravotních důvodech, které podle lékařského posudku brání vykonávat zaměstnání nebo plnit povinnost součinnosti s Úřadem práce – krajskou pobočkou Úřadu práce a pobočkou Úřadu práce pro hlavní město Prahu (dále jen „krajská pobočka Úřadu práce“) při zprostředkování zaměstnání, nebo 
> 
> 
> 7. jiných vážných osobních důvodech, například etických, mravních či náboženských, nebo důvodech hodných zvláštního zřetele,
> 
> 


Stěhování, by dle mého, mělo být považováno za vážný důvod, byť v zákonu není explicitně uvedeno (může ale spadat například pod „jiné vážné osobní důvody“, nebo pod bod 4.) Účast na nemocenském pojištění vzniká v den zahájení pracovního poměru (zaměstnavatel má povinnost vás do 8 dní přihlásit u zdravotní pojišťovny a na ČSSZ). Doba účasti na nemocenském pojištění vám tedy začíná, plynout hned od prvního dne zaměstnání.


Nárok na PPM vám ale vznikne pouze v případě, že byste byla takto zaměstnána nejméně 270 kalendářních dní.


Vzhledem k tomu, že váš poslední pracovní poměr byl ukončen na konci roku 2018, tak vám již předchozí zaměstnání nespadá do období posledních dvou let, před zahájením mateřské na druhé dítě.


Bez toho, že byste nyní odpracovala nejméně 270 kalendářní dní (to že část doby budete v pracovní neschopnosti, ničemu nevadí), nárok na PPM na druhé dítě mít nebudete.


Nemocenské dávky, které dostáváte v pracovní neschopnosti nebo případná PPM se počítá vždy na základě příjmů z posledního zaměstnání – viz konkrétně:



> *(3) Rozhodným obdobím je období 12 kalendářních měsíců před kalendářním měsícem, ve kterém vznikla sociální událost, pokud se dále nestanoví jinak.* 
> 
> 
> *(4) **Jestliže sociální událost u zaměstnance vznikla v období, kdy od vzniku pojištění zaměstnance do konce kalendářního měsíce, který předchází kalendářnímu měsíci, v němž sociální událost vznikla, neuplynulo 12 kalendářních měsíců, je rozhodným obdobím období od vzniku pojištění zaměstnance do konce kalendářního měsíce, který předchází kalendářnímu měsíci, v němž sociální událost vznikla.*** 
> 
> 
> *(5) **Jestliže sociální událost u zaměstnance vznikla v kalendářním měsíci**, v němž vzniklo pojištění **zaměstnance, považuje se za denní vyměřovací základ jedna třicetina započitatelného příjmu, kterého by zaměstnanec pravděpodobně dosáhl v tomto kalendářním měsíci.** Jde-li o zaměstnání malého rozsahu nebo o zaměstnání na základě dohody o provedení práce, považuje se v tomto případě za denní vyměřovací základ jedna třicetina vyměřovacího základu zaměstnance dosaženého v tomto kalendářním měsíci.*
> 
> 


Nemocenské dávky (kam spadá i PPM) se zpravidla počítají z posledních 12 měsíců. Pokud pracujte v posledním zaměstnání dobu kratší než 12 měsíců, pak se ale vychází z této kratší doby.


Psala jste, že byste v zaměstnání zahájila pracovní neschopnost již po pár dnech. Zde jen pozor na to, že pokud máte ve smlouvě [nastavenou zkušební dobu](https://online-finance.info/2020-neschopenka-ve-zkusebni-dobe-kolik-je-nemocenska-v-novem-zamestnani/), pak vás zaměstnavatel může „propustit“ (ukončení pracovního poměru ve zkušební době), i v době kdy budete na neschopence.


Běžně to během pracovní neschopnosti možné není (platí [zákaz výpovědi během neschopenky](https://kalkulacka-materska.cz/2020-zakaz-vypovedi-v-tehotenstvi-pri-materske-nebo-rodicovske-dovolene/)), ve zkušební době ale platí jiná pravidla. Nejedná se tam o klasickou výpověď. Ve zkušební době vás může zaměstnavatel „propustit“ už po 14 dnech vaší neschopenky. Pokud byste nyní ukončila evidenci na Úřadu práce, a nastoupila do nového zaměstnání, pak by vám **nevznikal nárok na další „novou“ podporu v nezaměstnanosti**.


Abyste měla opět nárok na podporu v nezaměstnanosti v plném rozsahu (tj. 5 – 11 měsíců, podle vašeho věku), pak byste **v zaměstnání musela pracovat alespoň 3 měsíce**.


Pokud nyní vyčerpáte část podpůrčí doby, a následně budete pracovat jen dva měsíce, tak byste při další evidenci na Úřadu práce, měla nárok **jen na zbytek z původní podpůrčí doby**.


Pokud vzhledem k věku, máte nyní nárok například na 5 měsíců podpory v nezaměstnanosti a budete mít vyčerpány třeba 3 měsíce, tak byste po odpracování dvou měsíců, měla nárok jen na zbývající dva měsíce (z těch původních 5 měsíců).


Na to, abyste měla nárok opět na celých 5 měsíců, byste musela pracovat minimálně 3 měsíce a déle.


Pokud byste nyní vyčerpala celou podpůrčí dobu (například 5 měsíců), pak byste následně musela pracovat minimálně 6 měsíců, abyste opět měla nárok na podporu v nezaměstnanosti.


Viz zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb., paragraf 48 a 49:



> § 48 
> 
> 
> Uchazeč o zaměstnání, kterému v posledních 2 letech před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání **neuplynula celá podpůrčí doba** a po uplynutí části podpůrčí doby získal zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností dobu důchodového pojištění podle zvláštního právního předpisu v délce alespoň 3 měsíců, má nárok na podporu v nezaměstnanosti po celou podpůrčí dobu. Jestliže **získal zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností dobu důchodového pojištění v délce kratší než 3 měsíce, má uchazeč o zaměstnání nárok na podporu v nezaměstnanosti po zbývající část podpůrčí doby**. Současně musí být splněna podmínka celkové doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)].
> 
> 



> § 49 
> 
> 
> (1) Uchazeč o zaměstnání, kterému v posledních 2 letech před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání **uplynula celá podpůrčí doba**, má nárok na podporu v nezaměstnanosti, pokud po uplynutí této podpůrčí doby **získal zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností dobu důchodového pojištění v délce alespoň 6 měsíců**; tato doba se nevyžaduje v případech, kdy uchazeč o zaměstnání skončil zaměstnání nebo výdělečnou činnost ze zdravotních důvodů nebo skončil zaměstnání z důvodů uvedených ve zvláštním právním předpise nebo proto, že zaměstnavatel porušil podstatnou povinnost vyplývající z právních předpisů, kolektivní smlouvy nebo sjednaných pracovních podmínek. Současně musí být splněna podmínka celkové doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)]. 
> 
> 
> (2) Do doby 6 měsíců podle odstavce 1 se nezapočítává doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností v době vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání (§ 25 odst. 1 a 3) a krátkodobým zaměstnáním.
> 
> Pokud pracujete na „dohodu“ – tj. na DPČ (dohoda o pracovní činnosti) a máte zde sjednán příjem vyšší než 3000 Kč, pak za vás zaměstnavatele standardně odvádí sociální a zdravotní pojištění. 


Součástí odvedeného sociální pojištění je i nemocenské pojištění. Takže vám i při práci na DPČ vzniká nárok na placenou neschopenku (pokud byste měl nižší příjem než 3000 Kč, nebo pokud by to byla práce na DPP do 10 000 Kč měsíčně, tak by nárok na nemocenskou vznikat nemusel).


Pokud onemocníte a budete v pracovní neschopnosti (na neschopence), tak máte nárok na nemocenské dávky. A to jak na náhradu mzdy za prvních 14 dní nemoci, tak i na nemocenské dávky od 15 dne pracovní neschopnosti.


**Pro pracující důchodce (invalidní nebo starobní), ale platí omezení. Na nemocenské dávky mají nárok pouze po dobu 70 dní.** To je rozdíl oproti běžnému zaměstnanci, který má nárok na „placenou neschopenku“ až 380 dní.


Těchto 70 dní se navíc sčítá v průběhu kalendářního roku. Pokud byste v průběhu jednoho roku onemocněl vícekrát, pak stále platí celkový limit 70 dní pro jeden rok.


Viz paragraf 28, zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb.:



> 
> § 28 
> 
> 
> (1) **Nemocenské se poživateli starobního důchodu nebo invalidního důchodu pro invaliditu třetího stupně vyplácí od 15. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 15. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 70 kalendářních dnů**, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance; v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013 se nemocenské poživatelům těchto důchodů vyplácí od 22. kalendářního dne trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo od 22. kalendářního dne nařízené karantény po dobu nejvýše 63 kalendářních dnů, nejdéle však do dne, jímž skončila doba zaměstnání, jde-li o zaměstnance, popřípadě skončilo pojištění, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou nebo o zahraničního zaměstnance. **Při více dočasných pracovních neschopnostech v jednom kalendářním roce se nemocenské vyplácí v tomto roce nejvýše po dobu uvedenou ve větě první.** Byla-li podpůrčí doba podle věty první a druhé vyčerpána v jednom kalendářním roce, nevzniká nárok na výplatu nemocenského od 1. ledna následujícího kalendářního roku, pokračuje-li dočasná pracovní neschopnost nebo karanténa v tomto následujícím kalendářním roce. Nemocenské podle věty první a druhé však nelze vyplácet déle, než by se vyplácelo podle § 26. Poživatelem starobního důchodu se pro účely věty první a druhé rozumí fyzická osoba, která v době dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény má nárok na výplatu starobního důchodu alespoň po dobu jednoho dne trvání pojištěné činnosti, a to ode dne, kdy nárok na výplatu tohoto důchodu vznikl.
> 
> 


Jako starobní důchodce, tedy můžete být v pracovní neschopnosti a máte nárok jak na náhradu mzdy, tak i na nemocenské dávky. Na placenou neschopenku ale máte nárok maximálně po dobu 70 dní (celkový limit pro jeden kalendářní rok). Na podporu v nezaměstnanosti v nezaměstnanosti je nárok, i po delší pracovní neschopnosti. 


**V případě, že jste po skončení zaměstnání v pracovní neschopnosti, pak po skončení neschopenky budete mít určitě nárok na podporu v nezaměstnanosti.**


Nárok na podporu pro nezaměstnané vzniká v případě, že splňujete především podmínku „minimální doby v zaměstnání“. Což je minimálně 12 měsíců za poslední 2 roky.


Nemusí se ale jednat jen o dobu v zaměstnání v pravém slova smyslu. Pro nárok na podporu v nezaměstnanosti, je podstatná doba účasti na důchodovém pojištění.


Účast na důchodovém pojištění vzniká během zaměstnání (placením sociálního pojištění), nebo během podnikání (OSVČ si také platí důchodové pojištění).


Jako účast na důchodovém pojištění se ale započítávají i jiné činnosti – náhradní doby zaměstnání. Jedná se například o dobu na rodičovské dovolené nebo právě o neschopenku.


Viz paragraf 41, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 41
> 
> 
> (1) **Rozhodným obdobím pro posuzování nároků na podporu v nezaměstnanosti a podporu při rekvalifikaci jsou poslední 2 roky před zařazením do evidence uchazečů o zaměstnání.**
> 
> 
> (2) **Není-li splněna podmínka stanovená v § 39 odst. 1 písm. a) předchozím zaměstnáním, lze tuto podmínku splnit i započtením náhradní doby zaměstnání.** Do předchozího zaměstnání se nezapočítává doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností v době vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání (§ 25 odst. 1 a 3) a krátkodobým zaměstnáním. Překrývají-li se doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností a náhradní doba zaměstnání, započítává se do předchozího zaměstnání přednostně doba důchodového pojištění získaná zaměstnáním nebo jinou výdělečnou činností.
> 
> 
> (3) **Za náhradní dobu zaměstnání se považuje doba**
> 
> 
> g) **trvání dočasné pracovní neschopnosti nebo nařízené karantény osoby po skončení výdělečné činnosti, která zakládala její účast na nemocenském pojištění** podle zvláštního právního předpisu97), pokud si tato osoba nepřivodila dočasnou pracovní neschopnost úmyslně a pokud tato dočasná pracovní neschopnost nebo nařízená karanténa vznikla v době této výdělečné činnosti nebo v ochranné lhůtě podle zvláštního právního předpisu.
> 
> 


Takže i když budete delší dobu po skončení zaměstnání na neschopence, nárok na podporu v nezaměstnanosti tím nebude nijak omezen.


Jiné to ale už bude s výpočtem výše podpory v nezaměstnanosti. 


Pokud by vám měl nárok na podporu v nezaměstnanosti vzniknout tím, že bude započítána tato náhradní doba důchodového pojištění (doba na nemocenské), pak se podpora v nezaměstnanosti nebude počítat na základě vaší výplaty v předchozím zaměstnání, ale vycházelo by se z průměrné mzdy v ČR.


A taková podpora je pak poměrně hodně nízká. Za první dva měsíce je to cca 5000 Kč, za další dva měsíce cca 4000 Kč a následně ještě o něco méně (v roce 2021 to pak může být o pár desítek korun více).


Viz paragraf 51, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> § 51
> 
> 
> (1) Podpora v nezaměstnanosti se uchazeči stanoví za první 2 měsíce ve výši 0,15 násobku, další 2 měsíce ve výši 0,12 násobku a po zbývající podpůrčí dobu 0,11 násobku průměrné mzdy v národním hospodářství za 1. až 3. čtvrtletí kalendářního roku předcházejícího kalendářnímu roku, ve kterém byla podána žádost o tuto podporu, jestliže
> 
> 
> a) splnil podmínku doby předchozího zaměstnání [§ 39 odst. 1 písm. a)] započtením náhradní doby a tato doba se posuzuje jako poslední zaměstnání,
> 
> 


Pro rok 2020 se pro výpočet této podpory používá částka cca 33 429 Kč. Pro rok 2021 bude stanovena nová částka (pravděpodobně o něco málo vyšší). To, že jste při ukončení pracovního poměru, dostal vyplaceno odstupné, má vliv pouze na výplatu podpory v nezaměstnanosti.


Pokud byste šel po skončení zaměstnání na Úřad práce, pak po dobu, za kterou vám bylo vyplaceno odstupné (například 3 měsíce), vám nebude vyplácena podpora v nezaměstnanosti.


V praxi by to znamenalo, že by vám podpora začala být vyplácena, například až od 4 měsíce.  

Podpora se tím nijak nekrátí (nesnižuje se, nekrátí se doba, po kterou vám bude vyplácena, jen se odkládá zahájení výplaty o příslušný počet měsíců).


Pokud byste ještě před skončením zaměstnání onemocněl a byl na neschopence, nebo pokud by byla neschopenka zahájena do 7 dní od skončení pracovního poměru (ochranná doba), pak máte nárok na nemocenské dávky podle běžných podmínek, jako jakýkoliv jiný zaměstnanec.


To, že jste při ukončení zaměstnání dostal odstupné, nemá na výplatu nemocenských dávek, žádný vliv.


Jediný případný rozdíl, u neschopenky po skončení zaměstnání, je v tom, že jako zaměstnanec, dostáváte prvních 14 dní na neschopence náhradu mzdy od zaměstnavatele a následně od 15 dne dostáváte nemocenské dávky.


Po skončení pracovního poměru, za prvních 14 dní nic nedostáváte (na náhradu mzdy od zaměstnavatele již není nárok), a od 15 dne máte běžný nárok na nemocenské dávky. Nekteré psaní - zvlášť od soudu nebo exekutorů (s pruhem) se považuje x dnů po odeslání jako doručené. Takže nepřebráním se může stát to, že to prostě začnou řešit bez tvé přítomnosti a tím pádem to může být pro tebe mnohem horší.