Přechod z rodičovské na první dítě na rodičovskou na druhé dítě
Dobrý den,


Jsem na rodičovské dovolené, během které mi skončila pracovní smlouva na dobu určitou.  

V únoru 2021 mám dostat poslední zbytek rodičovského příspěvku a v polovině března se mi má narodit druhé dítě.


Chci se zeptat, co bude mezi těmito dvěma rodičovskými? Mám se nahlásit na Úřad práce jako nezaměstnaná, kvůli sociálnímu a zdravotnímu pojištění?


Předem děkuji za radu
Jen pro přesnost, aktuálně zcela určitě nejste na rodičovské dovolené. Rodičovská dovolená, je pracovní volno bez náhrady mzdy, které vám poskytuje zaměstnavatel. Pokud váš pracovní poměr skončil, tak již nemůžete být na rodičovské dovolené.


Momentálně jste doma, pečujete o dítě a pobíráte rodičovský příspěvek. A podobné to bude i u druhého dítěte. Ani tam se nedá mluvit o rodičovské dovolené v pravém slova smyslu.


V době, kdy čerpáte rodičovský příspěvek, spadáte do kategorie pojištěnců, za které platí zdravotní pojištění stát. Viz zákon o veřejném zdravotním pojištění, zákon číslo 48/1997 Sb., paragraf 7:



> § 7 
> 
> 
> (1) Stát je plátcem pojistného prostřednictvím státního rozpočtu za tyto pojištěnce:
> 
> 
> d) ženy na mateřské a osoby na rodičovské dovolené a osoby pobírající peněžitou pomoc v mateřství podle předpisů o nemocenském pojištění
> 
> 


Tj. v únoru 2021 za vás zdravotní pojištění zaplatí stát, z titulu nároku na rodičovský příspěvek na první dítě. A v březnu 2021, za vás zdravotní pojištění zaplatí opět stát, z titulu nároku na rodičovský příspěvek na druhé dítě. To, že budete mít na rodičovský příspěvek nárok, jen po část měsíce března, nehraje roli.


Povinnost zaplatit si sama zdravotní pojištění, byste měla pouze v případě, že byste po celý kalendářní měsíc nespadala do kategorie státních pojištěnců a nebyla ani nezaměstnaná apod.


Viz paragraf 5:



> c) má na území České republiky trvalý pobyt, avšak není uveden pod předchozími písmeny a není za něj plátcem pojistného stát, pokud uvedené skutečnosti trvají po celý kalendářní měsíc.
> 
> 


Tj. není potřeba chodit na Úřad práce, jen kvůli těm 2 – 3 týdnům, kdy máte „mezeru“ mezi rodičovským příspěvkem na první a druhé dítě. 


Smysl chodit na Úřad práce, by pro vás mělo ve chvíli, kdy byste hledala zaměstnání, pokud byste chtěla čerpat podporu v nezaměstnanosti, nebo pokud byste měla být celý kalendářní měsíc bez nároku na rodičovský příspěvek.


Co se týká sociálního pojištění, tak tam to funguje jinak. Sociální pojištění za vás nikdo neplatí. Ani na Úřadu práce, ani na rodičovské dovolené ani v době, kdy čerpáte rodičovský příspěvek.


Doba, kdy pečujete o dítě do 4 roků, se vám ale „automaticky“ započítává do nároku na důchod.
Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. Dobrý den,   

  

v případě, že se narodí dítě, nezabavitelná částka se zvýší s ohledem na vyživovací povinnost k dítěti. V takovém případě by nepostižitelná částka nečinila 9.232,- Kč, ale 10.771,- Kč.   

  

Zároveň narození dítěte lze považovat za podstatnou změnu okolností na straně dlužníka a e tak v souladu s ust. § 407 odst. 3 insolvenčního zákona žádat o stanovení jiných než zákonných srážek ze mzdy.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších než zákonných srážek ze mzdy tak, že uhradíte 100 % pohledávek, máte jistotu, že věřitelé nemohou proti takovému rozhodnutí podat odvolání. To by bylo přípustné jen v případě, obdrželi by po změně splátkového kalendáře méně než dříve, což u plnění na 100 % pouze po delší období není změnou.   

V případě, že požádáte o stanovení nižších splátek a i tak se věřitelům dostane více než 50 %, může (ovšem nemusí) soud Vašemu návrhu vyhovět. Zároveň ve věci bude soud žádat o stanovisko insolvenčního správce.   

  

Ohledně 13. platu Vám takový příjem bude postižen, jelikož je součástí mzdy za jiný měsíc (tzn. čistá mzda za daný měsíc bude dvojnásobná), přičemž insolvenční správce není oprávněn se s Vámi jakkoliv „dohodnout“, když srážky ze mzdy musí být provedeny v souladu se zákonem. Zdravím Vás, v těchto případech by se prováděli srážky z mateřské či rodičovského příspěvku. Popřípadě by bylo nutné příjmy dlužníka navýšit formou darovací smlouvy nebo smlouvy o důchodu s úředně ověřenými podpisy obou smluvních stran, ale je nutné, aby dárce nebyl ani v exekuci ani v insolvenci a aby měl dostatečné příjmy na to, aby dárce mohl dar řádně plnit, Dobrý den,   

  

rozhodnutí o výši výživného je vždy v kompetenci soudu, popř. na dohodě rodičů nezletilých dětí / dohodě se zletilým dítětem.   

Pokud se rozvedete, nezletilé dítě bude svěřeno do péče matky a zletilé dítě s Vámi nebude sdílet společnou domácnost, ubydou Vám pro účely srážek ze mzdy tři vyživované osoby a srážka z čisté mzdy ve výši 22 000, - Kč tak bude činit 12 660, - Kč (a Vám tak zůstane provedení srážky 9 340, - Kč).   

Výživné však bude hradit insolvenční správce právě ze srážek z Vaší čisté mzdy, nikoliv Vy. Dobrý den,   

  

za Vámi popsané situace by tak dlužníkovi vznikla další vyživovací povinnost.   

Pokud by bylo soudem stanoveno výživné dítěti i výživné neprovdané matce dítěte, jedná se o pohledávky postavené na roveň pohledávkám za majetkovou podstatou a tyto se uspokojují přednostně před pohledávkami přihlášených (ostatních) věřitelů.   

  

Každý měsíc by bylo insolvenčním správcem prve hrazeno veškeré výživné (včetně výživného na 3. dítě a neprovdanou matku) a až poté pohledávky věřitelů. Pokud máte insolvenci tzv. vypočítanou, takto byste uspokojení věřitelů do výše 30 % pravděpodobně dále nedosahoval a je třeba si zajistit další příjmy.   

  

Při stanovení výše výživného platí, že schválené oddlužení nebrání stanovení jakéhokoliv přiměřeného výživného, když dítě nemůže doplácet na dřívější nerozvážnost svého rodiče. Zdravím Vás, pokud je v rozsudku chybně uvedeno datum narození stačí požádat soud o vydání opravného usnesení a tato chyba v psané bude napravena. K druhému dotazu uvádím, že soud o nabytí právní moci rozsudku účastníky řízení neinformuje, právní moci soudní rozhodnutí nabyde po uplynutí lhůty pro odvolání. K dalšímu dotazu uvádím, že advokát oprávněného může ihned poté co Vám uběhne lhůta k plnění podat bez dalšího návrh na nařízení exekuce, což znamená, že Vás nemusí vyzývat k úhradě dlužné částky, i když vím, že se s návrhy na nařízení exekuce čeká několik týdnů od právní moci rozsudku. Pokud chcete vědět kolik korun přesně dlužíte je nutné požádat protistranu o přesné vyčíslení dlužné částky. K poslednímu dotazu uvádím, že je-li zřejmé. že se jedná jen o chybu v psaní, tak dle mého názoru nemá smysl podávat odvolání proti platebnímu rozkazu či rozsudku, neboť již tím, že jste si rozsudek či platební rozkaz nevyzvedl, tak mám za to, že toto rozhodnutí je již pravomocné, neboť rozhodnutí je doručeno uplynutím úložní lhůty, a od tohoto dne počíná 15 ti denní lhůta k podání odvolání, a pokud tato lhůta uplyne tak rozhodnutí nabývá právní moci. Zdravím Vás, zde jsou dvě možnosti, jednou je podat návrh na zruešení vyživovací povinnosti k soudu, dle bydliště dcery. Tento návrh odůvodníte tím, že jste zjistil, že Vaše dcera již pracuje a je tedy schopna se sama živit. Dále by bylo vhodné i tuto skutečnost doložit najěkým listinným důkazem nebo i výslechem svědka nebo i navrhnout výslech dcery. Druhá možnost je požádat exekutora o vyčíslení celkové výše vymáhané částky, a pokud víte od kdy bratrova dcera pracuje, tak od toho dne by měla zaniknout vyživovací povinnost, takže do té doby by bylo vhodné běžné výživné uhradit, a to včetně odměny exekutora, nebo prostě vyčkat na vyčíslení od exekutora a uhradit běžné výživné do doby vzniku pracovního poměru a dále náklady exekuce a následně dle ust. § 55 exekučního řádu (zákon 120/2001 Sb.) ve spojení s ust. § 268 odst. 1 písm. g), písm. h) občanského soudního řádu (zákon 99/1963 Sb.) podat návrh na zastavení exekuce. V tomto návrhu je nutné jednak doložit úhradu výše uvedené částky, pokud se ji rozhodnete uhradit a pokud ne tak je nutné argumentovat tak, že oprávněná začala od … dne pracovat, což má za následek zánik vyživovací povinnosti ze zákona, neboť je již schopna se sama živit a není jí tedy třeba nutné nadále hradit výživné, To, že bratrova dcera pracuje by mělo být doloženo nějakou věrohodnou listinou. Zdravím Vás, ono záleží, zda je určeno ve splátkovém kalendáři, že Vám má Váš manžel hradit výživné na dítě či nikoli. Pokud je toto ve splátkovém kalendáři a výživné přesto není hrazeno, tak tomu tak může být proto, že příjmy manžela jsou pro úhradu výživného nedostačující. Pokud by výživné ve splátkovém kalendáři uvedeno nebylo, je nutné zaslat rozhodnutí o výživném jak soudu tak insolvenčnímu správci, s tím, že soud změní splátkový kalendář a insolvenčnímu správci uloží, aby z příjmů manžela výživné hradil. V každém případě je však nutné kontaktovat insolvenčního správce, případně soud. dobrý den, v nájemní smlouvě (nebo v dohodě o ukončení nájmu) máte určitě stanovený termín, datum ukončení smluvního vztahu, resp. datum do kterého bude mít nájemce byt v užívání. do tohoto smluvně uvedeného termínu je nájemce povinen řádně hradit nájemné. je na dohodě mezi smluvními stranami, zda se dohodnou jinak. např. zda budete jako pronajímatelka souhlasit s předčasným ukončením nájmu (a odpustíte zaplacení nájemného za nějaké období). Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců.