Podpora v nezaměstnanosti při výpovědi kvůli stěhování
Dobrý den, z důvodu stěhování jsem dala výpověď, s výpovědní délkou 2 měsíce.


Mám nárok na podporu v nezaměstnanosti v plné výši nebo ve snížené sazbě 45%?


V zaměstnání jsem v kuse minimálně 7 let.


Děkuji za odpověď.
Výše podpory v nezaměstnanosti, se odvíjí mimo jiné, od důvodu pro ukončení zaměstnání.


Plná výše podpory v nezaměstnanosti (tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby), se vyplácí v případě:


* Výpověď dal zaměstnavatel na základě některého z důvodů v paragrafu 52 (například pro nadbytečnost)
* Zaměstnání bylo ukončeno na základě výpovědi zaměstnance nebo dohodou, na základě některého z tzv. „vážných důvodů“


Pokud je dána výpověď (nebo se jedná o ukončení zaměstnání dohodou), bez uvedení vážného důvodu, pak je po celou dobu nárok jen na 45%.


Vážné důvody jsou specifikovány v paragrafu 5, odstavec c, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> c) vážnými důvody důvody spočívající v 
> 
> 
> 1. nezbytné osobní péči o dítě ve věku do 4 let, 
> 
> 
> 2. nezbytné osobní péči o fyzickou osobu, která se podle zvláštního právního předpisu považuje za osobu závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve stupni II (středně těžká závislost), ve stupni III (těžká závislost) nebo ve stupni IV (úplná závislost), pokud s uchazečem o zaměstnání trvale žije a společně uhrazují náklady na své potřeby; tyto podmínky se nevyžadují, jde-li o osobu, která se pro účely důchodového pojištění považuje za osobu blízkou, 
> 
> 
> 3. docházce dítěte do předškolního zařízení a povinné školní docházce dítěte, 
> 
> 
> 4. místě výkonu nebo povaze zaměstnání druhého manžela nebo registrovaného partnera, 
> 
> 
> 5. okamžitém zrušení pracovního poměru zaměstnancem podle § 56 zákoníku práce, 
> 
> 
> 6. zdravotních důvodech, které podle lékařského posudku brání vykonávat zaměstnání nebo plnit povinnost součinnosti s Úřadem práce – krajskou pobočkou Úřadu práce a pobočkou Úřadu práce pro hlavní město Prahu (dále jen „krajská pobočka Úřadu práce“) při zprostředkování zaměstnání, nebo 
> 
> 
> 7. jiných vážných osobních důvodech, například etických, mravních či náboženských, nebo důvodech hodných zvláštního zřetele,
> 
> 


Stěhování, by dle mého, mělo být považováno za vážný důvod, byť v zákonu není explicitně uvedeno (může ale spadat například pod „jiné vážné osobní důvody“, nebo pod bod 4.)
Dobrý den,   

  

souhlas zaměstnance se snížením mzdy nepotřebujete, nicméně si nejsme jistá, zda byly splněny podmínky pro snížení mzdy na 60% průměrného výdělku, neboť tak lze učinit jen v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí dle § 207 písm. b) zákoníku práce, případě pokud bylo vnitřním předpisem stanoveno snížení mzdy dle § 209 zák. Práce). Níže přikládám příslušné zákonné ustanovení. Pokud by podmínky ke snížení mzdy splněny byly, není třeba souhlasu zaměstnance. Ten se může následně bránit soudně.   

  

HLAVA III  

PŘEKÁŽKY V PRÁCI NA STRANĚ ZAMĚSTNAVATELE  

  

§ 207  

Prostoje a přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy:   

Nemůže-li zaměstnanec konat práci  

a)  pro přechodnou závadu způsobenou poruchou na strojním zařízení, kterou nezavinil, v dodávce surovin nebo pohonné síly, chybnými pracovními podklady nebo jinými provozními příčinami, jde o prostoj, a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 80 % průměrného výdělku,   

b)  v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 60 % průměrného výdělku.   

  

Jiné překážky v práci na straně zaměstnavatele:   

§ 208  

Nemohl-li zaměstnanec konat práci pro jiné překážky na straně zaměstnavatele, než jsou uvedeny v § 207, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši průměrného výdělku; to neplatí, bylo-li uplatněno konto pracovní doby (§ 86 a 87).   

§ 209  

 (1)  O jinou překážku v práci na straně jiného zaměstnavatele, než uvedeného v § 109 odst. 3, jde také tehdy, kdy zaměstnavatel nemůže přidělovat zaměstnanci práci v rozsahu týdenní pracovní doby z důvodu dočasného omezení odbytu jeho výrobků nebo omezení poptávky po jím poskytovaných službách (částečná nezaměstnanost).   

 (2)  Upraví-li v případech podle odstavce 1 dohoda mezi zaměstnavatelem a odborovou organizací výši poskytované náhrady mzdy, která přísluší zaměstnanci, musí náhrada mzdy činit nejméně 60 % průměrného výdělku; nepůsobí-li u zaměstnavatele odborová organizace, může být dohoda nahrazena vnitřním předpisem. Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Dobrý den,   

postup zaměstnavatele je zcela v souladu se zákonem, když zaměstnavatel má povinnost srážky ze mzdy v období od zahájení insolvenčního řízení do schválení oddlužení deponovat a nevyplácet je ani soudnímu exekutorovi, ani dlužníkovi. Až poté, kdy je rozhodnuto o způsobu řešení úpadku ji vydá buď správci aneb dlužníkovi.   

Tento postup mj. testuje, zda jste schopni vůbec dostát Vašim povinnostem po schválení oddlužení; pokud ani za této situace nejste schopni hradit nájemné a tuto situaci způsobuje pouze záloha na náklady insolvenčního správce ve výši 1 634, - Kč měsíčně, lze pak důvodně předpokládat, že situaci nebudete schopni zvládnout ani po schválení oddlužení.   

Pokuste se spojit s insolvenčním správcem a dohodnout se, že zálohy na náklady za období od zjištění úpadku do schválení oddlužení uhradíte z částek deponovaných u zaměstnavatele. Dobrý den,   

  

veškeré aktuální informace pro podání návrhu na povolení oddlužení a jeho podmínky naleznete na webu Ministerstva spravedlnosti: <https://insolvence.justice.cz/jak-ven-z-dluhove-pasti/>  

  

Obecně je však třeba mít dostatečné příjmy nato, abyste za dobu 60 měsíců uhradit nezajištěným věřitelům alespoň 30 % vašich dluhů. Dobrý den,   

uzavřel-li jste se zaměstnavatelem kvalifikační dohodu, pak máte podle ust. § 234 odst. 1 zákona č. 262/2006 Sb. , zákoník práce, povinnost setrvat u zaměstnavatele v zaměstnání po sjednanou dobu, nejdéle však po dobu 5 let. V případě, že danou povinnost nesplníte, vznikne Vám povinnost uhradit náklady spojené se zvýšením kvalifikace, které zaměstnavatel na zvýšení kvalifikace zaměstnance vynaložil.   

  

Jak uvádíte, povinnost k úhradě nákladů z kvalifikační dohody Vám nevzniká, pokud zaměstnavatel nevyužíval v posledních 12 měsících po dobu nejméně 6 měsíců kvalifikaci zaměstnance, které zaměstnanec na základě kvalifikační dohody dosáhl.   

  

Dále je důležité, zda při práci, kterou pro zaměstnavatele vykonáváte, potřebujete danou kvalifikaci nebo ne, tzn. je pro Vaši pracovní pozici vyžadováno určité vzdělání, odbornost atd. Zda došlo po dosažení kvalifikace ke změně pracovní smlouvy nebo navýšení mzdy. V případě, že pro Vaši pracovní náplň nepotřebujete Vámi získanou kvalifikaci, tak můžete uplatnit podmínku danou v ust. § 235 odst. 3 písm. d) ZP a nebudete mít povinnost k náhradě nákladů vynaložených na zvýšení kvalifikace.   

Pozor však, aby podmínka alespoň 6 měsíců byla splněna, pokud dáte zaměstnavateli výpověď, tak výpovědní lhůta je dvou měsíční a běží od prvního dne následujícího měsíce po doručení výpovědi zaměstnavateli a končí uplynutím posledního dne příslušného kalendářního měsíce. Tedy dáte-li výpověď nyní do konce září, tak pracovní poměr skončí koncem listopadu a daná podmínka nebude splněna.   

  

Také nezapomeňte, že podobu běhu výpovědní lhůty, může zaměstnavatel Vám přidělit práci odpovídající Vaší kvalifikaci a danou podmínku tím nesplníte.   

  

Z toho důvodu doporučuji přistoupit k výpovědi zaměstnavateli až po uplynutí lhůty alespoň 6 měsíců, kdy zaměstnavatel nevyužil Vaši kvalifikaci.   

  

Dojde-li poté k ukončení pracovního poměru a zaměstnavatel by po Vás danou částku požadoval, doporučuji mu písemně sdělit, z jakého důvodu Vám povinnost k úhradě nevznikla. Dobrý den,   

  

insolvenční správce by si měl strhávat ze mzdy vše nad nezabavitelnou částku, a z této (strhnuté) částky uspokojit i svoji odměnu, tedy 1089, - Kč. Tak by Vám tedy měla zůstat nezabavitelná částka, ze které už nejste povinna správci cokoliv zasílat.   

  

Pokud máte takto relativně "nízký" celkový dluh, a lze tedy předpokládat, že uhradíte v oddlužení 100% závazků, bylo možné v návrhu na povolení oddlužení požádat o nižší splátky, tak abyste plnila oddlužení 5 let a hradila nižší splátky. Pokud jste ovšem v návrhu tento požadavek neuvedla, bude Vám strháváno dokud se neuhradí celková částka přihlášených pohledávek, tedy 100%. Ve Vašem případě by při srážce 12.000,- měsíčně mělo být oddlužení splněno přibližně za 15 měsíců. Zdravím Vás, pokud jste v exekuci, zaměstnavatel tyto peníze zašle na účet exekutora, který exekuční příkaz vydal a dále exekutorovi sdělí, že Váš pracovní poměr byl ukončen a srážky tedy již nebude možné na dále provádět. Srážky z příjmů však lze provádět i z odstupného a rovněž i z podpory v nezaměstnanosti. Dobrý den,   

  

insolvenční zákon umožňuje dlužníkům, kterým bylo schváleno oddlužení plněním splátkového kalendářem a došlo v průběhu jeho plnění k výrazným změnám v majetkových poměrech dlužníka, požádat o povolení nižších než zákonných srážek z příjmu.   

  

I v tomto případě však platí podmínka stanovená v ust. § 398 odst. 4 insolvenčního zákona, tedy že věřitelům se tímto postupem musí dostat alespoň 50 % jejich pohledávek.   

  

Žádost o povolení nižších než zákonných srážek ze mzdy nemá taxativně stanovenou formu; je však třeba, aby žádal osobně dlužník, v žádosti je třeba vylíčit všechny relevantní skutečnosti a doložit tvrzené změny oproti stavu, který byl při schvalování oddlužení plněním splátkového kalendáře. Zároveň je třeba soudu navrhnout konkrétní částku.   

  

Soud si po obdržení Vaší žádosti vyžádá stanovisko insolvenčního správce a obvykle k projednání Vaší žádosti nařídí soudní jednání. Upozorňuji, že soud Vaší žádosti může, ale nemusí vyhovět, pokud shledá důvody nedostatečnými. Dobrý den,   

  

ano, srážky, které zaměstnavatel provedl z Vaší mzdy mezi zjištěním Vašeho úpadku a schválením oddlužení plněním splátkového kalendáře náleží Vám.   

Poté, co mu bude osudem usnesení o schválení oddlužení plněním splátkového kalendáře doručeno, Vám je vyplatí (příp. je odešle insolvenčnímu správci, který Vám je vyplatí).   

  

Věta „Dlužníkovým návrhem jiné výše měsíčních splátek není insolvenční soud vázán'' znamená, že pokud jste v návrhu na povolení oddlužení navrhl jakoukoli částku (nižší než zákonnou srážku), soud nemusí takové žádosti a částce vyhovět. Dobrý den,   

  

za písemně podanou výpověď nelze považovat odeslání běžného e-mailu, zejména proto, že nelze prokázat její doručení. Zejména to vyplývá z § 2286 odst. 1 OZ, dle kterého výpověď nájmu vyžaduje písemnou formou a musí dojít druhé straně.   

  

Dal-li výpověď nájemce, tak nedodržení písemné výpovědi z jeho strany nevyvolává rozpor s veřejným pořádkem, neboť pronajímatel se bere jako silnější smluvní strana v nájemním vztahu. Tedy nedodržení povinné náležitosti výpovědi ze strany nájemce bude mít za následek relativní neplatnost, kterou můžete jako pronajímatel namítnout.   

  

K platnosti výpovědi je dále vyžadován podpis osoby, která ji činí (vlastnoruční na listině, elektronický podpis u výpovědi učiněné elektronicky).   

  

Tedy v případě, že byste platnost takové výpovědi hodlala jako pronajímatelka namítat, byla byste s velkou pravděpodobností u soudu úspěšná. V případě, že danou výpověď akceptujete a nechcete vyvolávat soudní spor, dojde k zániku nájmu uplynutím výpovědní lhůty, nebude-li výpověď nikdo napadat. V zájmu právní jistoty Vám však doporučuji učinit o této skutečnost s nájemcem čestné prohlášení, ve kterém dané skutečnosti si potvrdíte.