Ukončení práce po nemoci – výpověď dohodou
Dobrý den,


chtěla bych se zeptat, zda má nárok mě zaměstnavatel „vyhodit“ z práce dohodou po ukončení 3 měsíční pracovní neschopnosti?


Byla jsem 3 měsíce na pracovní neschopnosti a nyní po návratu mi bylo řečeno, že za mě nastoupí nová kolegyně a mě se „zbavili“ dohodou o ukončení pracovního poměru.


Mají na takové jednání právo, a co s tím můžu dělat, když s tím nesouhlasím (ale samozřejmě už v této práci pracovat nechci po tomto jednání)? Má cenu se tím vůbec zabývat


Předem děkuji za odpověď
Zaměstnavatel se vás určitě nemůže „zbavit“ dohodou. To je nesmysl. Zaměstnavatel vám může dát výpověď. Tu vám může dát, podle poměrně jasně definovaných podmínek v zákoníku práce (například pro nadbytečnost apod.).


V případě výpovědi ze strany zaměstnavatele, pak máte nárok na standardní výpovědní dobu 2 měsíce + můžete mít nárok na odstupné. To je jeden měsíc, pokud pracujete méně než rok, dva měsíce pokud je to méně než 2 roky a 3 měsíce v ostatních případech.


Ukončení pracovního poměru dohodou není výpověď. Název dohoda je tam kvůli tomu, že vy sama se se zaměstnavatelem na něčem dohodnete. Zaměstnavatel vás rozhodně nemůže nutit k tomu, abyste podepsala dohodu. Dohoda je o tom, že obě strany (zaměstnavatel i zaměstnanec), se na něčem dohodnou.


Je pravda, že někteří zaměstnavatelé zkouší zaměstnanci „vnutit“ dohodu. V rámci dohody, pak mohou být stanoveny podstatně výhodnější podmínky (pro zaměstnavatele), pro ukončení pracovního poměru. Například nemusí být výpovědní lhůta nebo vám zaměstnavatel nemusí dávat odstupné.


To znamená, že dohodu byste určitě nikdy neměla podpisovat, pokud vy sama nechcete. A před podpisem dohody o ukončení pracovního poměru si ověřte, že vám zaměstnavatel v dohodě dá vše, na co máte nárok. Jinak trvejte na výpovědi, která je pro vás, jako zaměstnance obvykle výhodnější.


To, že jste byla 3 měsíce v pracovní neschopnosti, není žádný argument. Na základě toho vám zaměstnavatel ani nemůže dát výpověď. A už vůbec vás nemůže nutit podepsat dohodu o ukončení pracovního poměru.


Pokud nesouhlasíte s postupem zaměstnavatele a dohodu o ukončení pracovního poměru jste zatím nepodepsala, tak své výhrady jasně sdělte zaměstnavateli. Můžete po něm požadovat dvou měsíční výpovědní lhůtu a odstupné. Trvejte na tom, ať vám dá výpověď, nebo ať máte v dohodě stejné podmínky, jako při výpovědi.


Pokud jste dohodu o ukončení pracovního poměru podepsala, pak je to těžké. Mohla byste se zkusit obrátit na soud a řešit to u soudu. Musela byste ale dokládat, že dohodu jste podepsala pod nátlakem a bylo by to poměrně složité a s nejistým výsledkem.
Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Dobrý den,   

  

dle § 73a odst. 2 zákoníku práce - Odvoláním nebo vzdáním se pracovního místa vedoucího zaměstnance pracovní poměr nekončí; zaměstnavatel je povinen tomuto zaměstnanci navrhnout změnu jeho dalšího pracovního zařazení u zaměstnavatele na jinou práci odpovídající jeho zdravotnímu stavu a kvalifikaci. Jestliže zaměstnavatel nemá pro zaměstnance takovou práci, nebo ji zaměstnanec odmítne, jde o překážku v práci na straně zaměstnavatele a současně platí, že je dán výpovědní důvod podle § 52 písm. c) ; odstupné poskytované zaměstnanci při organizačních změnách náleží jen v případě rozvázání pracovního poměru po odvolání z místa vedoucího zaměstnance v souvislosti se zrušením tohoto místa v důsledku organizační změny.   

  

Tedy i v případě, že odvolaný ředitel byl již u daného zřizovatele v pracovním poměru před jeho jmenováním do funkce, původní pracovní poměr se neobnovuje.   

  

Z výše uvedeného vyplývá, že pokud pro odvolaného ředitele, nemáte práci, která by odpovídala jeho zdravotnímu stavu a kvalifikaci, jde o fikci výpovědního důvodu podle § 52 písm. c) ZP. Zřizovatel tímto může dát takovému zaměstnanci výpověď s odvoláním na výpovědní důvod podle § 52 písm. c) ZP.   

Při skončení pracovního poměru z důvodu fikce výpovědního důvodu podle § 52 písm. c) má zaměstnanec právo na odstupné poskytované podle § 67 odst. 1, jen jestliže byl z vedoucího místa odvolán a jestliže důvodem odvolání bylo zrušení jím zastávaného vedoucího pracovního místa v důsledku organizační změny (k výši odstupného srov. komentář k § 67). Zaměstnanci, který se sám vzdal vedoucího pracovního místa nebo který byl odvolán z jiného důvodu, při skončení pracovního poměru pro fikci výpovědního důvodu podle § 52 písm. c) odstupné nenáleží. Dobrý den,   

  

souhlas zaměstnance se snížením mzdy nepotřebujete, nicméně si nejsme jistá, zda byly splněny podmínky pro snížení mzdy na 60% průměrného výdělku, neboť tak lze učinit jen v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí dle § 207 písm. b) zákoníku práce, případě pokud bylo vnitřním předpisem stanoveno snížení mzdy dle § 209 zák. Práce). Níže přikládám příslušné zákonné ustanovení. Pokud by podmínky ke snížení mzdy splněny byly, není třeba souhlasu zaměstnance. Ten se může následně bránit soudně.   

  

HLAVA III  

PŘEKÁŽKY V PRÁCI NA STRANĚ ZAMĚSTNAVATELE  

  

§ 207  

Prostoje a přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy:   

Nemůže-li zaměstnanec konat práci  

a)  pro přechodnou závadu způsobenou poruchou na strojním zařízení, kterou nezavinil, v dodávce surovin nebo pohonné síly, chybnými pracovními podklady nebo jinými provozními příčinami, jde o prostoj, a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 80 % průměrného výdělku,   

b)  v důsledku přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy nebo živelní událostí a nebyl-li převeden na jinou práci, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši nejméně 60 % průměrného výdělku.   

  

Jiné překážky v práci na straně zaměstnavatele:   

§ 208  

Nemohl-li zaměstnanec konat práci pro jiné překážky na straně zaměstnavatele, než jsou uvedeny v § 207, přísluší mu náhrada mzdy nebo platu ve výši průměrného výdělku; to neplatí, bylo-li uplatněno konto pracovní doby (§ 86 a 87).   

§ 209  

 (1)  O jinou překážku v práci na straně jiného zaměstnavatele, než uvedeného v § 109 odst. 3, jde také tehdy, kdy zaměstnavatel nemůže přidělovat zaměstnanci práci v rozsahu týdenní pracovní doby z důvodu dočasného omezení odbytu jeho výrobků nebo omezení poptávky po jím poskytovaných službách (částečná nezaměstnanost).   

 (2)  Upraví-li v případech podle odstavce 1 dohoda mezi zaměstnavatelem a odborovou organizací výši poskytované náhrady mzdy, která přísluší zaměstnanci, musí náhrada mzdy činit nejméně 60 % průměrného výdělku; nepůsobí-li u zaměstnavatele odborová organizace, může být dohoda nahrazena vnitřním předpisem. Dobrý den,   

uzavřel-li jste se zaměstnavatelem kvalifikační dohodu, pak máte podle ust. § 234 odst. 1 zákona č. 262/2006 Sb. , zákoník práce, povinnost setrvat u zaměstnavatele v zaměstnání po sjednanou dobu, nejdéle však po dobu 5 let. V případě, že danou povinnost nesplníte, vznikne Vám povinnost uhradit náklady spojené se zvýšením kvalifikace, které zaměstnavatel na zvýšení kvalifikace zaměstnance vynaložil.   

  

Jak uvádíte, povinnost k úhradě nákladů z kvalifikační dohody Vám nevzniká, pokud zaměstnavatel nevyužíval v posledních 12 měsících po dobu nejméně 6 měsíců kvalifikaci zaměstnance, které zaměstnanec na základě kvalifikační dohody dosáhl.   

  

Dále je důležité, zda při práci, kterou pro zaměstnavatele vykonáváte, potřebujete danou kvalifikaci nebo ne, tzn. je pro Vaši pracovní pozici vyžadováno určité vzdělání, odbornost atd. Zda došlo po dosažení kvalifikace ke změně pracovní smlouvy nebo navýšení mzdy. V případě, že pro Vaši pracovní náplň nepotřebujete Vámi získanou kvalifikaci, tak můžete uplatnit podmínku danou v ust. § 235 odst. 3 písm. d) ZP a nebudete mít povinnost k náhradě nákladů vynaložených na zvýšení kvalifikace.   

Pozor však, aby podmínka alespoň 6 měsíců byla splněna, pokud dáte zaměstnavateli výpověď, tak výpovědní lhůta je dvou měsíční a běží od prvního dne následujícího měsíce po doručení výpovědi zaměstnavateli a končí uplynutím posledního dne příslušného kalendářního měsíce. Tedy dáte-li výpověď nyní do konce září, tak pracovní poměr skončí koncem listopadu a daná podmínka nebude splněna.   

  

Také nezapomeňte, že podobu běhu výpovědní lhůty, může zaměstnavatel Vám přidělit práci odpovídající Vaší kvalifikaci a danou podmínku tím nesplníte.   

  

Z toho důvodu doporučuji přistoupit k výpovědi zaměstnavateli až po uplynutí lhůty alespoň 6 měsíců, kdy zaměstnavatel nevyužil Vaši kvalifikaci.   

  

Dojde-li poté k ukončení pracovního poměru a zaměstnavatel by po Vás danou částku požadoval, doporučuji mu písemně sdělit, z jakého důvodu Vám povinnost k úhradě nevznikla. Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Zdravím Vás, pokud jste v exekuci, zaměstnavatel tyto peníze zašle na účet exekutora, který exekuční příkaz vydal a dále exekutorovi sdělí, že Váš pracovní poměr byl ukončen a srážky tedy již nebude možné na dále provádět. Srážky z příjmů však lze provádět i z odstupného a rovněž i z podpory v nezaměstnanosti. Zdravím Vás, ano insolvenční správce toto právo skutečně má, neboť náhrada mzdy za pracovní úraz je mimořádný příjem, který by měl plynout na oddlužení, naproti tomu bolestné, náklady léčení a případná náhrada za snížení společenského uplatnění by měly být vyplaceny dlužníku, neboť tyto příjmy kompenzují dlužníku újmu na zdraví, kterou v důsledku pracovního úrazu utrpěl. dobrý den, vypovědět smlouvu můžete jen na základě ustanovení, která máte ve smlouvě. pokud tam žádná taková možnost není uvedena, tak bohužel musíte smlouvu dodržet, pokud se s druhou stranou nedohodnete. to ale zřejmě ve vašem případě není možné. poslední možnost je pokusit se napadnout samotné uzavření smlouvy, jestli bylo v souladu s ustanoveními na ochranu spotřebitele dle občanského zákoníku. ale to opravdu musíte v součinnosti s právníkem. přeji hodně štěstí a příště lepší ruku při výběru rk/makléře. jan novotný Dobrý den, rozumím Vašemu oprávněnému rozhořčení, bohužel pracovněprávní vztah se odvíjí od ustanovení zákoníku práce a zuršení pracovněprávního vztahu ve zkušební době je tradiční institut, který může uplatnit jak zaměstnavatel, tak zaměstnananec, což zaměstnavatel učinil. Není proto možno se oprávněně právně bránit, a uvedené je možno řešit jedině v morální rovině - pokud Vám bylo řečeno, že jste se osvědčila a jediným důvodem rozvázání pracovního poměru byly exekuce, o kterých jste předem informovala, lze požadovat přinejmenším písemné vysvětlení po Vašem nadřízeném. Přeji Vám tak v další práci více slušnosti a rovného přístupu ze strany zaměstnavatele. Dobrý den,   

  

obecně má nájemce povinnost užívat byt řádně v souladu s nájemní smlouvou. Nájemce je tedy povinen byt užívat řádně v souladu s péčí řádného hospodáře.   

V souladu s ustanovením § 2255 občanského zákoníku pak může nájemce v bytě i pracovat nebo podnikat, nezpůsobí-li to zvýšené zatížení pro byt nebo dům. Zatížení může představovat obtěžování hlukem, prachem, pachem, podstatné zvýšení pohybu osob v domě apod.   

V případě, že byste porušil zákaz podnikání v bytě pro zvýšené zatížení pro byt, mohl by Vám pronajímatel vzhledem k intenzitě porušení tohoto zákazu dát výpověď z nájmu bytu pro hrubé porušení povinnosti nájemce vyplývající z nájmu v tříměsíční výpovědní době.   

Doporučuji Vám tedy domluvit se se zaměstnavatel dopředu a sdělit mu po pravdě, co bude Vaše podnikání obnášet. Dále zaměstnavatele ubezpečte, že v případě skončení nájmu ihned zrušíte sídlo firmy na dané adrese.