Výživné a předběžná vykonatelnost




 Díky Vaší poradně jsem zjistilla, že výživné pro nezl. dítě musí povinný platit po obdržení rozsudku ihned, rozsudek je předběžně vykonatelný. Otec začal posílat měsíčně 1.500,- Kč, poté rozsudek soudu 1. stupně zněl na 4.000,- Kč měsíčně plus doplatit dlužné výživné ve splátkách. Ty otec neplatil, proto jsem mu poslala oznámení o zesplatnění celého dluhu. Otec se proti rozsudku odvolal dál posílal 1.500,- Kč. Upozornila jsem písemně otce i jeho právníka na předběžnou vykonatelnost, ale otec nereagoval a jeho právník se mi vysmál s tím, že „mám být ráda, že jeho klient něco platí. “ Odvolací soud snížil otci výživné na 3.000,- Kč měsíčně a uložil mu celou částku dlužného výživného splatit do 30.9.2019. Přestože jsem při jednání soudkyni upozornila na předběžnou vykonatelnost rozsudku soudu 1. stupně, vůbec se tím nezabývala. Je nějaká cesta, jak dosáhnout zpětně (i do budoucna) postupu dle zákona?
Dobrý den,   

  

rozsudky odsuzující k plnění výživného jsou předběžně vykonatelné, vyplývá to z § 162 odst. 1, občanského soudního řádu. Vykonatelnost tohoto rozsudku platí do té doby, než dojde k její přeměně, tzn. nahrazení vykonatelností konečnou nebo vykonatelnost odpadne tím, že je rozsudek změněn nebo zrušen. Tedy daný rozsudek soudu prvního stupně týkající se určení výživného otci platil a byl vykonatelný, do té doby než byl rozsudkem soudu druhého stupně (odvolacího soudu) změněn.   

  

Na základě tohoto předběžně vykonatelného rozsudku jste v případě, že otec neplnil, jak měl, mohla podat návrh na nařízení exekuce. Tedy tento rozsudek do té doby, než byl změněn rozhodnutím soudu druhého stupně, byl vykonatelný a exekutor na základě tohoto rozhodnutí mohl vymáhat plnění, v případě, že otec neplnil svoji povinnost.
Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. Minimální výše rodičovského příspěvku není přímo stanovena. Je to tak, že částka, která vám zbývá k čerpání (z původních 300 000 Kč), se při změně doby, rozpočítá na příslušný počet měsíců. Pro sociální dávky obecně platí, že pokud částka na měsíc nedosahuje 100 Kč, pak se dávka vyplácí čtvrtletně:



> § 57
> 
> 
> (1) Dávky uvedené v § 2 písm. a) bodech 1 a 2, § 2 písm. b) bodu 1 se vyplácejí měsíčně, a to po uplynutí kalendářního měsíce, za který náležely, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto měsíci. **Nedosahuje-li dávka částky 100 Kč měsíčně, vyplácí se po uplynutí kalendářního čtvrtletí, za které dávka náležela**, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto kalendářním čtvrtletí. Krajská pobočka Úřadu práce se může dohodnout s příjemcem dávky, že bude dávku, která nedosahuje částky 100 Kč měsíčně, vyplácet za delší období, než je uvedeno v předchozí větě; sjednané delší období nesmí přesáhnout dobu jednoho roku a dávka se v takovém případě vyplatí nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po tomto období.
> 
> 


Tj. oněch 100 Kč na měsíc sedá brát jako určité minimum, které by asi bylo dobré zachovat.


**Co se týká placení zdravotního pojištění, tak to za vás stát platí po dobu, kdy vám bude vyplácen rodičovský příspěvek.** Takže pokud si ho necháte vyplácet například ve zmíněné částce 100 Kč měsíčně, tak by za vás stát i nadále platil zdravotní pojištění.


U sociálního pojištění je to trochu jinak. To za vás stát (ani nikdo jiný) přímo neplatí. Doba péče o dítě, až do jeho 4 roků, se vám ale následně zahrne do „odpracovaných“ roků, pro nárok na důchod. Není zde přímá vazba na rodičovský příspěvek.


K vašemu druhému dotazu a možnému nároku na mateřskou dovolenou na druhé dítě:


**Na peněžitou pomoc v mateřství (PPM), byste nyní nárok neměla.** Tím, že vám pracovní poměr skončil již v době narození prvního dítěte, jste od té doby nezaměstnaná a nesplňujete tak žádnou z podmínek pro nárok na PPM.


To, že máte momentálně nějakou brigádu na DPP, vůbec nestačí. Abyste měla nárok na PPM, tak byste musela pracovat v nějakém zaměstnání, které vám bude zakládat účast na nemocenském pojištění.


U práce na DPP, je to při měsíčním příjmu nad 10 000 Kč. Pokud by to byla nějaká práce na DPČ, tak tam vzniká účast na nemocenském pojištění při příjmu od 3500 Kč. Nebo byste případně musela nastoupit do pracovního či služebního poměru.


Potřebujete splnit podmínku účasti na nemocenském pojištění alespoň 270 kalendářních dní za poslední dva roky (před začátkem PPM). Tj. abyste měla nárok na PPM u druhého dítěte, tak potřebujete nyní alespoň cca 9 měsíců pracovat (v zaměstnání, nebo na nějakou dohodu, s účastí na nemocenském pojištění).


A dále potřebujete, abyste v době zahájení PPM (6-8 týdnů před porodem), byla účastníkem nemocenského pojištění nebo alespoň v ochranné době. Nemusíte mít vůbec žádné obavy. Tím, že si půjdete o porodné požádat až po dvou měsících po narození dítěte, jste určitě nic „nepropásla“. Na sociální dávku porodné je nárok až do doby, kdy má vaše dítě 1 rok.


Takže je celkem jedno, jestli si o něj jdete požádat ihned po narození dítěte, nebo za dva měsíce, nebo třeba za deset měsíců. Pokud je žádost podána do 1 roku věku dítěte, tak je to v pořádku.


Viz paragraf 54, Zákon o státní sociální podpoře, zákon číslo 117/1995 Sb.:



> § 54
> 
> 
> (3) **Nárok na dávku** uvedenou v § 2 písm. a) bodu 3, § 2 písm. b) bodu 2 **zaniká, nebyl-li uplatněn do jednoho roku** 
> 
> 
> a) **ode dne narození dítěte, jde-li o porodné** podle § 44,
> 
> 


Současně ale platí, že i když budete žádat zpětně, tak je rozhodující stav v době narození dítěte.


Jedná se o to, že u porodného je rozhodující příjem (vás, popř. vás + otce dítěte) v posledním kalendářním čtvrtletí před narozením dítěte.


Vzhledem k tomu že se vám dítě narodilo 12. 2. 2020, tak se bude posuzovat příjem za 4 kalendářní čtvrtletí 2019, tedy za měsíce říjen, listopad a prosinec 2019.


Zde je už jedno jestli o porodné žádáte ihned po narození dítěte nebo zpětně. Vždy se posuzuje příjem za stejné období.


Na porodné máte nárok, pokud příjem (vás + otce dítěte) v daném období nepřevyšoval 2,7 násobek dítěte. Pokud se jedná o vaše první dítě, tak je případně nárok na porodné ve výši 13000 Kč. Pokud by se jednalo už o vaše druhé dítě, tak je porodné ve výši 10000 Kč. Po skončení rodičovské, není bohužel žádné řešení, abyste mohla být OSVČ a současně abyste nemusela platit alespoň minimální zálohy.


Během rodičovské (doby, kdy jste čerpala rodičovský příspěvek), bylo vaše podnikání bráno jako vedlejší činnost. 


Od ukončení rodičovského příspěvku, je ale vaše podnikání opět hlavní činností. A vy máte povinnost platit alespoň minimální zálohy na sociální a zdravotní pojištění, tak jako všichni ostatní OSVČ.


* **Minimální sociální pojištění** pro OSVČ, je v roce 2021 částka **2588 Kč** měsíčně
* **Minimální zdravotní pojištění** pro OSVČ je v roce 2021, částka **2393 Kč** měsíčně


Tyto minimální zálohy musíte platit, bez ohledu na to, jaké jsou vaše příjmy. Pokud budou nízké, tak se vám případně část vrátí, po podání daňového přiznání a přehledů pro pojišťovnu/ČSSZ.


Jediným řešením, jak byste nemusela platit tyto minimální zálohy, je přerušení podnikání. Pak byste nemusela platit zálohy, a mohla byste být vedená na Úřadu práce jako nezaměstnaná. Měla byste případně nárok i na podporu v nezaměstnanosti.


Nebo byste se mohla u zdravotní pojišťovny nahlásit, jako osoba pečující o dítě do 7 roků, a pak by za vás zdravotní pojištění platit stát.


Jako osoba pečující o dítě, máte ale omezenou možnost práce/podnikání. Podnikat není možné, stejně jako pracovat na HPP. Můžete pracovat jen mimo pracovní poměr – u DPP s příjmem do 10 000 Kč měsíčně nebo na DPČ s příjmem do 3490 Kč měsíčně.


Každopádně nyní, pokud jste tak ještě neučinila, byste měla na ČSSZ a zdravotní pojišťovnu nahlásit, od jakého data jste opět OSVČ hlavní a uhradit příslušné zálohy. Výše podpory v nezaměstnanosti, se odvíjí mimo jiné, od důvodu pro ukončení zaměstnání.


Plná výše podpory v nezaměstnanosti (tj. 65% první dva měsíce, 50% druhé dva měsíce a 45% po zbytek doby), se vyplácí v případě:


* Výpověď dal zaměstnavatel na základě některého z důvodů v paragrafu 52 (například pro nadbytečnost)
* Zaměstnání bylo ukončeno na základě výpovědi zaměstnance nebo dohodou, na základě některého z tzv. „vážných důvodů“


Pokud je dána výpověď (nebo se jedná o ukončení zaměstnání dohodou), bez uvedení vážného důvodu, pak je po celou dobu nárok jen na 45%.


Vážné důvody jsou specifikovány v paragrafu 5, odstavec c, zákon o zaměstnanosti, zákon číslo 435/2004 Sb.:



> 
> c) vážnými důvody důvody spočívající v 
> 
> 
> 1. nezbytné osobní péči o dítě ve věku do 4 let, 
> 
> 
> 2. nezbytné osobní péči o fyzickou osobu, která se podle zvláštního právního předpisu považuje za osobu závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve stupni II (středně těžká závislost), ve stupni III (těžká závislost) nebo ve stupni IV (úplná závislost), pokud s uchazečem o zaměstnání trvale žije a společně uhrazují náklady na své potřeby; tyto podmínky se nevyžadují, jde-li o osobu, která se pro účely důchodového pojištění považuje za osobu blízkou, 
> 
> 
> 3. docházce dítěte do předškolního zařízení a povinné školní docházce dítěte, 
> 
> 
> 4. místě výkonu nebo povaze zaměstnání druhého manžela nebo registrovaného partnera, 
> 
> 
> 5. okamžitém zrušení pracovního poměru zaměstnancem podle § 56 zákoníku práce, 
> 
> 
> 6. zdravotních důvodech, které podle lékařského posudku brání vykonávat zaměstnání nebo plnit povinnost součinnosti s Úřadem práce – krajskou pobočkou Úřadu práce a pobočkou Úřadu práce pro hlavní město Prahu (dále jen „krajská pobočka Úřadu práce“) při zprostředkování zaměstnání, nebo 
> 
> 
> 7. jiných vážných osobních důvodech, například etických, mravních či náboženských, nebo důvodech hodných zvláštního zřetele,
> 
> 


Stěhování, by dle mého, mělo být považováno za vážný důvod, byť v zákonu není explicitně uvedeno (může ale spadat například pod „jiné vážné osobní důvody“, nebo pod bod 4.) Dobrý den, berte to - na dnešní ceny je to levné. Předpokládám, že bude výběr z několika jídel, tak si dáte podle chuti. A pokud máte dojem, že je to drahé, tak nemusíte chodit každý den, ale třeba jen třikrát v týdnu (podle toho, jestli se platí hotově nebo si takto předplatíte stravenky). Jestli doma vaříte pro jednu osobu nebo se Vám nechce vařit každý den, tak je to ideální možnost, jak se dobře a snad i zdravě stravovat. A vyberte si čas k obědu, kdy tam nebude už tolik dětí - jsou hlučné i při jídle. Zdravím! Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Doporučil bych tlouci hlavou o zeď, aby jste příště nedělal takové voloviny a potom sepsat (nebo nechat sepsat) návrh na exekuční titul kde můžete určit vybraného soukromého exekutora.

No a pak se jen budete modlit, aby bylo dlužníkovi co vzít a nezaplatil jste ještě navíc exekuční náklady, které Vám exekutor vyúčtuje, když z dlužníka nic nevymůže.

Předpokládám, že se jednalo o rozsudek v trestní věci a že Vám v rámci celého tohoto řízení bylo přiznáno zaplacení celé dlužné částky s příslušenstvím a další náklady. Je to neobvyklé, ale může být.

Většinou však soudy vymožení dluhu přehrávají na občanskoprávní řízení a v rámci trestního řízení (spekuluji z Vašeho trestního oznámení) přiznají pouze nepochybnou škodu a náklady. Dobrý den. Jířo, v tomto případě se neobávejte. Chlapec není dlužníkem. Dlužníci jsou jeho rodiče a jen ti zodpovídají za své dluhy. U vás by měl trvalé bydliště chlapec, ne jeho rodiče. On není zodpovědný za jejich dluhy a vy také ne. Exekutoři musí vymáhat peníze po dlužnících a chodí tam, kde dlužník bydlí a je předpoklad, že se tam nachází jeho majetek. Co se týká nároku na dávky pomoci ve hmotné nouzi – tedy především nárok na příspěvek na živobytí (doplatek do životního minima) a doplatek na bydlení – bude asi nejlepší obrátit se přímo na Úřad práce, který o těchto sociálních dávkách rozhoduje.


U dávek pomoci ve hmotné nouzi jsou poměrně komplexní podmínky. Jen pro orientační představu – pokud žijete sám, tak je vaše životní minimum ve výši 3860 Kč měsíčně (zvýšilo se od 1.4.2020). A váš příjem je tedy „podstatně“ vyšší než životní minimum.


Zároveň to ale funguje tak, že jako příjem se vám započítá jen 80%, tedy jako byste měl příjem pouze 5245,6 Kč. Ale to je pořád více, než je životní minimum jednotlivce. Takže se domnívám, že na příspěvek na živobytí spíše nebudete mít nárok – ale jak již bylo uvedeno, posuzování nároku na dávky hmotné nouze je trochu složitější.


Podobně je to i s nárokem na doplatek na bydlení. Na ten byste mohl mít nárok, i když bydlíte na ubytovně. Pokud to správně počítám, tak měsíční náklady na bydlení jsou u vás cca 3600 Kč. To znamená, že po odečtení nákladů na bydlení vám z vašeho příjmu zůstává částka nižší, než je životní minimum. Takže je dost možné, že byste měl mít nárok na nějaký doplatek na bydlení. Ale opět, zde se nedá jednoduše říci, jestli nárok máte nebo ne.


Proto vám doporučuji zajít na Úřad práce, kde vám poradí co a jak, a mohou rovnou posoudit, jestli máte nárok na některou z dávek hmotné nouze nebo ne. Měl byste se primárně obracet na Úřad práce v místě vašeho trvalého bydliště.