Budu mít nárok na mateřskou jako studentka VŠ?
Dobrý den, ráda bych se zeptala, jestli budu mít po porodu 11. 08. 2020 nárok na mateřskou dovolenou vyměřenou z mého platu.


Od 15. 06. 2019 jsem zaměstnána na plný úvazek, ale zároveň studuji poslední rok magisterského studia. Pokud bych studium v roce 2020 ukončila řádně, status studenta by mi skončil v červnu 2020, pokud ne, termín by se posunul na srpen 2020.


Bohužel, jsem kvůli těhotenství již měsíc na nemocenské, nicméně smlouvu u zaměstnavatele mám do 30. 06. 2020.


Co se týče splnění odpracování 270 dnů, mohla bych zde zahrnout bakalářské studium jako přípravu na své budoucí povolání?


A v případě, že bych od června až do porodu byla nezaměstnaná (vešla bych se do lhůty 180 dnů, které chrání matku před odebráním MD, v případě výpovědi zaměstnavatele nebo studentku po ukončení studia) měla bych stále nárok na MD?


Děkuji za odpověď.
Je nutné rozlišovat mezi mateřskou dovolenou a peněžitou pomocí v mateřství. Mateřská dovolená je volno, které vám v souvislosti s porodem a následnou péčí o dítě poskytuje zaměstnavatel.


Máte nárok (a zaměstnavatel má ze zákona povinnost) vám poskytnou mateřskou dovolenou v délce 28 týdnů (pokud se vám narodí jedno dítě) nebo 37 týdnů (pokud se vám narodí dvě děti). Mateřská dovolená začíná v době 6 – 8 týdnů před porodem.


Peněžitá pomoc v mateřství je dávka, která se vyplácí v souvislosti s porodem a následnou péčí o dítě na základě nemocenského pojištění. Nemocenské pojištění za vás platí zaměstnavatel v rámci povinných odvodů na sociální pojištění.


Pokud Váš pracovní poměr skončí na konci června 2020, tak se u vás nedá hovořit o mateřské dovolené. Před porodem a po porodu budete fakticky nezaměstnaná (můžete být případně před porodem nadále v pracovní neschopnosti). Nebude se tedy jednat o mateřskou dovolenou.


Pokud jste ale zaměstnána od června 2019, pak byste měla splňovat příslušné podmínky pro nárok na peněžitou pomoc v mateřství. Peněžitá pomoc v mateřství a mateřská dovolená jsou dvě nezávislé věci, proto můžete dostávat PPM, i když nebudete na mateřské dovolené.


Mezi podmínky pro nárok na PPM patří především to, že splňujete minimální dobu účasti na nemocenském pojištění v délce 270 kalendářních dní. Do této doby se vám započítávají všechny kalendářní dny od zahájení pracovního poměru do jeho skončení – včetně víkendů, státních svátků, dovolená nebo i nemocenská. Měla byste tuto podmínku splňovat.


Do 270 dní se vám může započítávat i doba studia – pokud toto studium bylo řádně ukončeno – viz zákon o nemocenském pojištění, zákon číslo 187/2006 Sb., paragraf 32:



> *(4) Do doby účasti na pojištění pro nárok na peněžitou pomoc v mateřství podle odstavců 2 a 3 se započítává též* 
> 
> 
> *a) doba studia na střední, vyšší odborné nebo vysoké škole nebo na konzervatoři považovaná za soustavnou přípravu na budoucí povolání pro účely důchodového pojištění, jestliže toto studium bylo úspěšně ukončeno,*
> 
> 


Ve vašem případě ale toto asi není potřeba řešit, protože účast na nemocenském pojištění splňujete již v zaměstnání.


Druhou podmínkou pro nárok na PPM je to, že v době jejího zahájení jste zaměstnána, nebo v ochranné době. Ochranná doba je až 180 dní a začíná „běžet“ po ukončení zaměstnání, ve kterém jste byla těhotná.


Pokud máte termín porodu plánovaný na 11. 8. 2020, tak na mateřskou dovolenou můžete nastoupit v době od 16. 6. 2020 do 30. 6. 2020 (6 – 8 týdnů před porodem). Tj. na mateřskou dovolenou byste mohla nastoupit ještě v průběhu zaměstnání, nebo současně s jeho skončením.


V obou případech pak máte nárok na PPM. To, že v průběhu mateřské (čerpání PPM), zanikne váš pracovní poměr, ale již ničemu nevadí. Příslušná dávka by vám byla i nadále vyplácena. Po jejím skončení byste pak dostávala rodičovský příspěvek.
Dobrý den,   

  

v případě, že Vaše pracovní neschopnost nepřesáhla 100 pracovních dní, nemůže zaměstnavatel přistoupit ke krácení dovolené dle § 223 odst. 1 zákoníku práce. Dle § 212 odst. 1 zákoníku práce zaměstnanci, který za nepřetržitého trvání pracovního poměru k témuž zaměstnavateli konal u něho práci alespoň 60 dnů v kalendářním roce, přísluší dovolená za kalendářní rok, popřípadě její poměrná část, jestliže pracovní poměr netrval nepřetržitě po dobu celého kalendářního roku. Za odpracovaný se považuje den, v němž zaměstnanec odpracoval převážnou část své směny; části směn odpracované v různých dnech se nesčítají.   

  

Vzhledem k tomu, že Váš pracovní poměr nebude trvat celý rok, nemůže Vám příslušet dovolená za kalendářní rok. V případě, že u zaměstnavatele budete konat práci alespoň 60 dnů (tzn. , stihnete odpracovat, alespoň 60 směn) v kalendářním roce, bude Vám příslušet poměrná část dovolené, tj. za každý měsíc trvání pracovního poměru ve výši 1/12 dovolené za kalendářní rok.   

  

  

V opačném případě Zaměstnanci, jemuž nevzniklo právo na dovolenou za kalendářní rok ani na její poměrnou část, protože nekonal v kalendářním roce u téhož zaměstnavatele práci alespoň 60 dnů, přísluší dovolená za odpracované dny v délce jedné dvanáctiny dovolené za kalendářní rok za každých 21 odpracovaných dnů v příslušném kalendářním roce (§ 214 ZP).   

  

Dle bodu 11. Přílohy nařízení vlády 590/2006 Sb. , kterým se stanoví okruh a rozsah jiných důležitých osobních překážek v práci, zaměstnavatel poskytne při vyhledání nového zaměstnání pracovní volno s náhradou mzdy nebo platu před skončením pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až e) zákoníku práce, nebo dohodou z týchž důvodů. Pracovní volno je možné se souhlasem zaměstnavatele slučovat. Toto pracovní volno před skončením pracovního poměru se poskytne na nezbytně nutnou dobu, nejvýše na 1 půlden v týdnu, po dobu odpovídající výpovědní době v délce dvou měsíců. Dobrý den. Kamile, až dcera bude mít potvrzení o ukončení studia, podejte k soudu návrh na zrušení vyživovací povinnosti. Protože dcera nebude studovat a tudíž se nebude připravovat na budoucí povolání, soud rozhodnutí o výživném zruší. Zákon sice říká, že vyživovací povinnost rodičů trvá do doby, dokud nejsou děti schopny se samostatně živit, ale toto je jiná situace. vyživovací povinnost může skončit i před dosažením zletilosti dítěte. A toto je, myslím si, ten případ. Vyživovací povinnost, k Vaší dceři bude mít otec dítěte, které čeká. Rozsudek o výživném je však třeba si dát soudem zrušit.

doplněno 27.10.12 23:53: Věková hranice není pro trvání vyživovací povinnosti důležitá, rozhodující je schopnost dítěte samostatně se živit, v případě, že ukončí soustavnou přípravu na budoucí povolání. Protože je dcera těhotná, jak jsem řekla, má právo na to, aby jí i její dítě, vyživoval její přítel...A ne otec. Ano probíhá. Někde do konce srpna, někde ještě v září. Je to různé. Každá fakulta má svoji směrnici, která určuje akademický rok. Zdravím Vás, ano můžete, ale osobně bych ještě měsíc počkala, neboť otec Vám může výživné uhradit později, a to i částečně, nebo zcela uhradit další měsíc. Mějte na paměti, že Vy vždy po každé úhradě dlužného výživného musíte v rozsahu úhrady dluhu na výživném vzít žalobu co do výše úhrady zpět. Dobrý den,   

uzavřel-li jste se zaměstnavatelem kvalifikační dohodu, pak máte podle ust. § 234 odst. 1 zákona č. 262/2006 Sb. , zákoník práce, povinnost setrvat u zaměstnavatele v zaměstnání po sjednanou dobu, nejdéle však po dobu 5 let. V případě, že danou povinnost nesplníte, vznikne Vám povinnost uhradit náklady spojené se zvýšením kvalifikace, které zaměstnavatel na zvýšení kvalifikace zaměstnance vynaložil.   

  

Jak uvádíte, povinnost k úhradě nákladů z kvalifikační dohody Vám nevzniká, pokud zaměstnavatel nevyužíval v posledních 12 měsících po dobu nejméně 6 měsíců kvalifikaci zaměstnance, které zaměstnanec na základě kvalifikační dohody dosáhl.   

  

Dále je důležité, zda při práci, kterou pro zaměstnavatele vykonáváte, potřebujete danou kvalifikaci nebo ne, tzn. je pro Vaši pracovní pozici vyžadováno určité vzdělání, odbornost atd. Zda došlo po dosažení kvalifikace ke změně pracovní smlouvy nebo navýšení mzdy. V případě, že pro Vaši pracovní náplň nepotřebujete Vámi získanou kvalifikaci, tak můžete uplatnit podmínku danou v ust. § 235 odst. 3 písm. d) ZP a nebudete mít povinnost k náhradě nákladů vynaložených na zvýšení kvalifikace.   

Pozor však, aby podmínka alespoň 6 měsíců byla splněna, pokud dáte zaměstnavateli výpověď, tak výpovědní lhůta je dvou měsíční a běží od prvního dne následujícího měsíce po doručení výpovědi zaměstnavateli a končí uplynutím posledního dne příslušného kalendářního měsíce. Tedy dáte-li výpověď nyní do konce září, tak pracovní poměr skončí koncem listopadu a daná podmínka nebude splněna.   

  

Také nezapomeňte, že podobu běhu výpovědní lhůty, může zaměstnavatel Vám přidělit práci odpovídající Vaší kvalifikaci a danou podmínku tím nesplníte.   

  

Z toho důvodu doporučuji přistoupit k výpovědi zaměstnavateli až po uplynutí lhůty alespoň 6 měsíců, kdy zaměstnavatel nevyužil Vaši kvalifikaci.   

  

Dojde-li poté k ukončení pracovního poměru a zaměstnavatel by po Vás danou částku požadoval, doporučuji mu písemně sdělit, z jakého důvodu Vám povinnost k úhradě nevznikla. Dobrý den. Žádné rozhodnutí soudu se nedá odhadnout na 100%. Nicméně já se domnívám, že by zaměstnavatel v případě soudního sporu, **neměl být úspěšný**. Vy máte svědka na to, že neschopenka byla odeslána včas, máte důkaz o tom, že nebyla zaměstnavatelem přijata. Zde jde o jasný úmysl zaměstnavatele... Vycházím i z tohoto původně založeného vlákna:

[poradte.cz/...](https://www.poradte.cz/spolecnost/19540-lazne-vypoved.html#9)

doplněno 09.11.12 10:45:**Spivan** - v době pracovní neschopnosti Vám výpověď zaměstnavatel dát nemůže. Tudíž až pracovní neschopnost ukončíte, jděte normálně do práce. Pokud Vám zaměstnavatel předloží výpověď, pročtěte si jí a pokud uvádí důvod, o kterém píšete, nic nepodepisujte, jen na tiskopis výpovědi zaměstnavateli poznamenejte, že nesouhlasíte s důvodem uváděným ve výpovědi a že se budete bránit soudní cestou. Tím se stane výpověď neplatná, avšak neplatnost rozvázání pracovního poměru musíte uplatnit žalobou u soudu, nejpozději ve lhůtě 2. měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit. Určitě doporučuji vzít si advokáta v případě soudního sporu. Zaměstnavatele upozorněte, že jste se obrátil na insp. práce a tudíž kromě svědků doma, máte svědky i na úřadě, jak to bylo s Vaší neschopenkou atd. Pokud nemá zaměstnavatel čisté svědomí (jako že nemá) měl by snažit s Vámi dohodnout a nepoškodit Vás. To jediný postup, který mohu v této situaci prozatím poradit. Zdravím Vás, pokud je v rozsudku chybně uvedeno datum narození stačí požádat soud o vydání opravného usnesení a tato chyba v psané bude napravena. K druhému dotazu uvádím, že soud o nabytí právní moci rozsudku účastníky řízení neinformuje, právní moci soudní rozhodnutí nabyde po uplynutí lhůty pro odvolání. K dalšímu dotazu uvádím, že advokát oprávněného může ihned poté co Vám uběhne lhůta k plnění podat bez dalšího návrh na nařízení exekuce, což znamená, že Vás nemusí vyzývat k úhradě dlužné částky, i když vím, že se s návrhy na nařízení exekuce čeká několik týdnů od právní moci rozsudku. Pokud chcete vědět kolik korun přesně dlužíte je nutné požádat protistranu o přesné vyčíslení dlužné částky. K poslednímu dotazu uvádím, že je-li zřejmé. že se jedná jen o chybu v psaní, tak dle mého názoru nemá smysl podávat odvolání proti platebnímu rozkazu či rozsudku, neboť již tím, že jste si rozsudek či platební rozkaz nevyzvedl, tak mám za to, že toto rozhodnutí je již pravomocné, neboť rozhodnutí je doručeno uplynutím úložní lhůty, a od tohoto dne počíná 15 ti denní lhůta k podání odvolání, a pokud tato lhůta uplyne tak rozhodnutí nabývá právní moci. dobrý den, v nájemní smlouvě (nebo v dohodě o ukončení nájmu) máte určitě stanovený termín, datum ukončení smluvního vztahu, resp. datum do kterého bude mít nájemce byt v užívání. do tohoto smluvně uvedeného termínu je nájemce povinen řádně hradit nájemné. je na dohodě mezi smluvními stranami, zda se dohodnou jinak. např. zda budete jako pronajímatelka souhlasit s předčasným ukončením nájmu (a odpustíte zaplacení nájemného za nějaké období). I vy jste to špatně pochopil. Na lékařskou prohlídku se jde v 60, potom v 65, v 68 a dále po dvou letech.Pokud vám to přinese zadostiučinění, tak jsem si něco podobného myslel taky a ve 62 jsem se jak vítr hnal na prohlídku... Zdravím Vás, Vaše dotazy vezmu od konce, exekuce Vaší maminky a jejího manžela Vás zasáhnout nemohou, neboť exekuce postihuje výlučně majetek povinného a jeho manžela (tedy Vaší maminky a jejího manžela). S prvním dotazem se spíše obraťte na sociální pracovnici, ta Vám odpoví lépe než já. Ono také jde o to, jak dlouhodobý a jak vysoký by Váš příjem byl a také o to, zda máte trvalý pobyt u maminky či nikoli. Pokud by se jednalo o letní brigádu, dle mého názoru by to problémy činit nemělo, Pro jistotu se však ještě obraťte i na sociální pracovnici, vím, že zde jedna pracuje.