Postoj Parlamentu k novému návrhu rozpočtu na rok 2011 pozměněném Radou - všechny oddíly - Návrh opravného rozpočtu č. 3/2010: oddíl III - Komise - BAM (doprovodná opatření týkající se banánů) (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem na pořadu jednání je společná rozprava o následujícím:
zpráva poslankyní Jędrzejewské a Trüpelové, jménem Rozpočtového výboru, o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011 - všechny oddíly a návrzích na změnu č. 1/2011, 2/2011 a 3/2011 k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011
(12699/2010 - C7-0202/2010 -; a
zpráva poslance Surjána, jménem Rozpočtového výboru, o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 3/2010 na rozpočtový rok 2010, oddíl III - Komise - BAM (doprovodná opatření týkající se banánů)
(13472/2010 - C7-0263/2010 -.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Scházíme se dnes, abychom projednali rozpočet Evropské unie na rok 2011. Rok 2011 je výjimečným rozpočtovým rokem, a to z několika důvodů. Především je třeba říci, že rok 2011 je pátým rokem víceletého finančního rámce na roky 2007-2013, takže již víme hodně o tom, jak je tento víceletý rámec uskutečňován, které jeho části byly úspěšné a které nikoli a mnohé programy jsou již ve velice pokročilé fázi z hlediska cyklu jejich provádění.
Mezitím se toho v Evropské unii stalo hodně, neboť jsme přijali Lisabonskou smlouvu, která ukládá či přiřazuje Evropské unii nové oblasti její pravomoci. Dovolím si sama zde zmínit některé z nich, zejména ty, které jsou nákladné, a to nové oblasti pravomoci v boji se změnami klimatu a v energetické politice. Otevírá také nové oblasti pravomoci pro Evropskou unii na světové scéně, takže zde hovoříme o vytvoření diplomacie Unie, a existují nové pravomoci v oblasti průzkumu vesmíru a sportu a turistiky. Bohužel žádná z těchto nových úloh není sama od sebe vybavena příslušnými finančními prostředky. Tvrzení, že Evropská unie má nové ambice a nové plány, ale nemusí nutně mít nové finanční zdroje potřebné k uskutečnění těchto plánů a ambicí, není tak daleko od pravdy. Taková je tedy perspektiva na rok 2011.
Podle názoru Evropského parlamentu Evropská komise naplánovala činnosti ve svém návrhu prozíravě a na rok 2011 vyčlenila přiměřené zdroje. Rada - a tuto otázku jsme již zde projednali - dané zdroje snížila. Ráda bych zde stručně vysvětlila, co se stalo v Rozpočtovém výboru v průběhu našeho čtení. Jen připomínka: nová Lisabonská smlouva zavádí také nový rozpočtový postup. Nemáme již dvě šance. Ani Rada ani Evropský parlament již nemají dvě čtení. Máme jenom jedno čtení, a to je také důvod, proč obě složky rozpočtového orgánu musejí vyvinout zvláštní úsilí a prokázat mimořádnou disciplínu, protože ve skutečnosti každý z nás má jenom jednu šanci: Opakuji: nemáme již dvě čtení.
Zítra budeme hlasovat a budeme věnovat pozornost postoji vypracovanému Rozpočtovým výborem. Je důležité zdůraznit, že postoj vypracovaný Rozpočtovým výborem respektuje víceletý finanční rámec. Na rozdíl od předchozích let Evropský parlament přijme své čtení, které z hlediska plánovaných částek nevybočuje z rámce víceletého finančního výhledu. Tento postoj je inovační, ale stejnou měrou zohledňuje znepokojení Rady a situaci, v níž se Rada jako taková nachází. Situace, kdy v Radě sedm členských států odmítlo postoj Rady, neunikla pozornosti Parlamentu. Vyslechli jsme si projevy obav jistých členských států a samotné Rady a vzali jsme je v úvahu. Pozorně jsme vzali na vědomí postoj Rady, a čtení Parlamentu je proto disciplinované a nevybočuje z mezí víceletého finančního rámce. Na druhé straně ovšem samozřejmě nemůžeme zůstat lhostejní tváří v tvář skutečnostem, o nichž jsem se již zmínila, a to, že máme nové oblasti, za které musí Evropská unie převzít odpovědnost, ale že na tyto oblasti nejsou vyčleněné příslušné finanční prostředky. A co víc, Rada se zavázala ke značnému počtu opatření týkajících se například banánů, která počítají s náhradami pro výrobce banánů v souvislosti s ITER a jinými programy, jež vyžadují nové finanční zdroje, ale na které nové finanční zdroje vyčleněny nebyly. Zřejmě budou muset být financovány ze současných zdrojů. Právě v tomto ohledu, jako Evropský parlament, máme pochybnosti.
Při našem čtení bychom chtěli také ještě jednou zdůraznit trojúhelník priorit, trojúhelník týkající se mládeže, vzdělávání a mobility. Evropský parlament od března prohlašuje, že to bude náš seznam priorit na rok 2011 a že bychom chtěli, aby rozpočtové linie, které upřednostňují mládež, vzdělávání a mobilitu, byly přiměřeně financovány, tak, aby se našly také zdroje pro inovační podniky v oblasti mobility, mládeže a vzdělávání. Totéž se týká programů souvisejících s výzkumem a inovacemi. Víme, že v současném finančním rámci nejsou k dispozici dostatečné prostředky, což je také důvod, proč jsme provedli bolestné - přestože podle našeho názoru nezbytně nutné - škrty v programu ITER. Byla bych velice ráda, kdyby toto čtení Parlamentu bylo vnímáno jako disciplinované, ale také jako čtení, které umožňuje financování závazků Evropské unie na rok 2011.
Helga Trüpel
Pane předsedající, pane Wathelete, pane komisaři Lewandowski, dámy a pánové, právě jsme si vyslechli projev zpravodajky pro rozpočet Komise o hlavních výzvách, s nimiž jsme konfrontováni. Budu nyní hovořit jako zpravodajka pro rozpočet Parlamentu a jiných, zejména menších orgánů.
Politický rozpor, který musíme řešit - a to se týká nejen rozpočtu Parlamentu, ale stejnou měrou i rozpočtu Komise - je následující: Lisabonskou smlouvou Parlament získal oblasti pravomoci v souvislosti s energetickou politikou a zahraniční politikou a pravomoc spolurozhodování ve vztahu k zemědělství. Máme větší slovo, pokud jde o politiku týkající se sportu a vesmíru. Jednoduše řečeno, naše pravomoci se zvýšily a to je pozitivní. Vždy jsme za to bojovali jako zaujatí stoupenci role Evropského parlamentu. Zároveň ovšem v členských státech čelíme situaci, která je přinutila k úsporným opatřením a k politikám snižování dluhů, a proto ve vztahu mezi těmito dvěma hlavními cíli - na jedné straně máme nové úkoly a na straně druhé, musíme dát najevo, že chápeme tlak, pod kterým se ocitají veřejné rozpočty - musíme najít přiměřenu politickou rovnováhu. Přesně o to jsem se snažila jako zpravodajka pro rozpočet Parlamentu, a sice najít skutečně přiměřenou rovnováhu mezi novými pravomocemi, a tím tedy novými požadavky na naši činnost a požadavky na další zaměstnance na jedné straně a potřebou vyslat signál občanům Evropské unie a vládám, že chceme také prosazovat sebekázeň a disciplinovanost.
Předsednictvo, v souladu se svými povinnostmi, předložilo návrhy, které náklady v rozpočtu Parlamentu by měly být navýšeny, aby Parlament mohl náležitě fungovat. Nyní jsme v Rozpočtovém výboru přijali rozhodnutí týkající se prostředků, jejichž částka v řádu 25 milionů eur je nižší, než původně navrhovalo předsednictvo. To znamená, že chceme omezit naše cestovné, částku vyčleněnou na studie, finanční prostředky na ochranku zde ve sněmovně a na informační technologie a nabídneme také menší počet míst pro služby knihovny. Spor vedeme o otázku, jaké finanční prostředky by měly být v blízké budoucnosti vyčleněny na asistenty poslanců Evropského parlamentu. Návrh zní, že na rok 2011 by tyto prostředky měly být opět zvýšeny o 1 500 eur. Chtěla bych říci naprosto jasně, že jako členka skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance tento návrh nepodporuji. Myslím si, že je v tomto okamžiku nepřiměřeně vysoký. V Rozpočtovém výboru většina souhlasila s tím, že potřebujeme více informací a že tyto finanční prostředky budou zpočátku drženy v rezervě, jinými slovy, nebudou uvolněny, ale že bude nutné přijmout další politická rozhodnutí v otázce, zda nyní chceme tyto prostředky uvolnit či zda považujeme za prozíravější je na rok 2011 nedávat k dispozici.
Kromě toho je pro mě velice důležité - protože máme samozřejmě značný zájem na tom, abychom zajistili, že naše evropské orgány budou šetrné k životnímu prostředí a pokud možno změnili naše chování - abychom vyzvali k novému přístupu k mobilitě, šetrnějšímu k životnímu prostředí. Má například existovat jízdenka pro městskou hromadnou dopravu v Bruselu a to je třeba dále projednat. Bylo by mimořádně pozitivní, kdybychom mohli významně omezit provoz našeho vozového parku, ale to také znamená, že zde v této sněmovně ve Štrasburku, bychom měli poslancům a jiným zaměstnancům Evropského parlamentu dát k dispozici více jízdních kol, abychom zde ve Štrasburku také mohli cestovat způsobem šetrným k životnímu prostředí.
Druhý bod, který je pro mě nesmírně důležitý, je skutečnost, že jsme se s většinou v Rozpočtovém výboru snažili najít optimální rovnováhu. Nebrali jsme v úvahu pouze naše vlastní zájmy jako zástupců Parlamentu a zájem na odpovědném zvýšení rozpočtu, ale samozřejmě, že jsme se museli zaměřit také na jiné malé orgány: Výbor regionů, Hospodářský a sociální výbor, Účetní dvůr, evropského inspektora ochrany údajů a evropského veřejného ochránce práv. V tomto ohledu jsme zaujali odpovědný postoj, takže jsme nejenom dali k dispozici více pracovníků a zdrojů našemu orgánu, ale také jsme velmi zacíleným způsobem poskytli Výboru regionů a Hospodářskému a sociálnímu výboru určité navýšení finančních prostředků, přestože nikoli v plné požadované výši, protože pochopitelně i tyto orgány mají větší požadavky na pracovní sílu z titulu dalších přiznaných pravomocí vyplývajících z Lisabonské smlouvy. Zejména v případě malého orgánu, jakou je evropský inspektor ochrany údajů, což je funkce velice důležitá v souvislosti s mnohými rozpravami, které momentálně vedeme o tom, jak řešit ochranu údajů v digitálním světě - a tento důležitý orgán je doposud ve stadiu vzniku - je správné mu vyhovět v tom smyslu, že mu budou poskytnuta dvě nová místa. V tomto ohledu, dámy a pánové, bychom chtěli vysvětlit, že Rozpočtový výbor se snažil velice odpovědně docílit rovnováhy mezi opodstatněnou potřebou navýšení prostředků, jež podporujeme a jež musíme rovněž odůvodnit Radě na jedné straně, a pochopením skutečnosti, že určitá míra sebekázně je v současné době rozhodně patřičná na straně druhé.
László Surján
Pane předsedající, pane Wathelete, pane komisaři, dámy a pánové, mým úkolem je vyřešit rozpočtovou položku na rok 2010, pokud to bude možné, a posoudit návrh na změnu, opravný rozpočet. Tato záležitost souvisí se slibem daným Komisí před několika lety, a sice poskytnout přiměřené náhrady zemím produkujícím banány, a my musíme tento slib dodržet. Jediný drobný problém spočívá v tom, že v době, kdy Komise učinila toto rozhodnutí a vydala příslušné oznámení, neprodiskutovala to s žádnou jinou složkou rozpočtového orgánu na příslušných úrovních a doposud nepřišla s návrhem, který by byl přijatelný pro všechny dotčené strany. Částka, o kterou jde, činí 300 milionů eur, z toho 75 milionů eur by mělo být zaplaceno z rozpočtu na rok 2010. Otázka je, odkud bychom tyto prostředky měli vzít. A to je aspekt, ve kterém se Rada a Parlament doposud neshodnou, ani po třech neúspěšných trojstranných jednáních.
Bohužel nebylo možné dosáhnout čehokoli, co by se alespoň trochu blížilo dohodě, přestože je rozhodně potřebný kompromis, protože tyto platby by byly poskytnuty zemím v situacích, které, a to je třeba přiznat, tyto náhrady jednoznačně potřebují. Nemůžeme ovšem dosáhnout dohody s Radou, protože podle našeho názoru se ve skutečnosti jedná o nový úkol, který není zahrnut do předběžného návrhu rozpočtu a přesně pro tento typ situace jsme zavedli takzvaný nástroj pružnosti. Je určený přesně pro tyto účely, k řešení problémů jako je tento, a má vhodný právní rámec a také prostředky, které jsou připraveny k uvolnění. Rada ovšem měla za to, že vzhledem k současnému stavu věcí členské státy nejsou ochotny uvolnit prostředky z tohoto nástroje, neboť by to vyžadovalo další platby a vnitrostátní rozpočty nejsou v situaci, aby je mohly hradit. V Parlamentu jsme však zastávali názor, že naše stávající programy, jejichž realizace již probíhá, nemají momentálně předpoklady pro to, aby bylo možné z nich čerpat potřebné prostředky, a nedokázali jsme v tomto ohledu dospět ke kompromisnímu řešení. Proto k mé velké lítosti a s podporou drtivé většiny Rozpočtového výboru musím Parlamentu navrhnout, abychom my, Parlament, také zamítli opravný rozpočet č. 6, kompromisní návrh Komise, který nám byl předložen, a který Rada nepřijala.
Pane předsedající, v této rozpravě se ode mě také očekává, že dostanu slovo k projevu jménem Výboru pro regionální rozvoj. Dovolte mi, abych tyto dva projevy spojil a vzdal hold Komisi, neboť udělala vše, co bylo v jejích silách, v plném souladu s předpisy a s horními hranicemi stanovenými v rozpočtu na rok 2011. Všichni víme, že Evropská unie je nedostatečně financovaná. Finanční prostředky potřebné k plnění úkolů by měly být navýšeny. Musíme si ale také uvědomovat, že máme nedostatek finančních prostředků a že musíme prostředky, jež máme k dispozici, spravovat lépe. V souvislosti s regionálním rozvojem pro nás bylo velice nepříjemné být svědky toho, že Rada také zrušila nebo omezila naše výdaje na regionální rozvoj. Byli jsme svědky největšího snížení prostředků na platby za posledních deset let. Podle našeho názoru nebude možné tímto způsobem nadále fungovat. Proto bude teď následovat dohodovací řízení, v jehož průběhu, jak doufáme, se postoje sblíží a podaří se nám také zajistit přiměřený rozpočet pro země produkující banány. Děkuji vám za pozornost.
Janusz Lewandowski
člen Komise. - Pane předsedající, toto je první rozpočet sestavovaný na základě Lisabonské smlouvy, jak uvedla zpravodajka, a vyvolává pochopitelný zájem, ani ne tak kvůli údajům v rozpočtu, ale kvůli institucionálnímu rozměru, který se váže k procesu sestavování ročního rozpočtu.
Samozřejmě, že vítáme skutečnost, že Parlament obnovil souhrnnou úroveň návrhu rozpočtu v závazcích i v platbách - tj. rozdíl téměř 8,62 milionu eur v závazcích a přibližně 3,6 milionu eur v platbách mezi hlasováním Parlamentu a hlasováním Rady.
Podle upravené prognózy si jsme téměř jistí, že naše programování bylo správné, že realizace činnosti zvláštních fondů soudržnosti v této fázi finančního výhledu postupuje optimálním tempem a účty musejí být uhrazeny v příštím roce; proto přepracováváme naši prognózu na rok 2011. Nicméně přesto bych vás chtěl upozornit také na potřebu obnovit návrh rozpočtu pro účetní závěrku zemědělských výdajů minulých let. V případě, že budou škrty zachovány, bude to fakticky znamenat, že část prognózy zemědělských výdajů nebude pokryta.
Vítáme také změny, které byly v tomto ohledu navrženy parlamentními výbory. Postoj, který zaujal Parlament, jak uvedla zpravodajka Jędrzejewska, je zcela jednoznačný. Zaměřuje se na horizontální změny a na politické priority spadající v prognóze pod okruh 3b o mládeži a mobilitě mládeže.
Jsou navrhovány také jiné změny nad rámec návrhu rozpočtu a některé z nich by mohly být provedeny, pokud by pro ně existoval právní základ. Zašleme vám náš dopis o proveditelnosti k oběma těmto změnám a také k pilotním projektům a přípravným činnostem Parlamentu, o kterých se hlasovalo v parlamentním výboru.
Mrzí nás, že Parlament do návrhu doplnil velký objem rezerv. Rozsah mzdových rezerv (75 milionů eur, z toho 41 milionu eur se netýká úpravy mezd o 1,85 %) i množství podmínek, jež se k nim vážou - v některých případech dokonce ani nesouvisejí s personálními otázkami - je znepokojivý.
Děláme maximum pro to, abychom podmínky splnili a rezervy mohly být zrušeny nejpozději v průběhu dohodovacího řízení.
A konečně Komise oceňuje přístup Parlamentu nepřekračovat stropy víceletého finančního rámce. Bylo toho dosaženo například na úkor určitých škrtů v programu ITER, ve kterém potřebujeme více prostředků, a nikoli méně, a na vnější činnosti, kde je situace stejná.
Chápu to jako výzvu k diskuzi a položka bude vypořádána v průběhu dohodovacího řízení o globálním balíčku.
Při této příležitosti také poukazuji na opravný rozpočet č. 3, o kterém se již zmínil zpravodaj Surján. Jde o doprovodná opatření týkajících se banánů a zpravodaj Parlamentu zatím pouze opětovně potvrdil postoj Parlamentu, který je velmi vzdálený postoji Rady. Rada je pro přesun prostředků, Parlament je pro větší využívání nástrojů pružnosti, ale v tomto ohledu je opět v sázce důvěryhodnost našich orgánů tváří v tvář zemím AKT. Měli bychom proto v nadcházejícím dohodovacím řízení usilovat o kompromis.
Jako obvykle bude návrh rozpočtu doprovázen nebo již je doprovázen, kromě opravného rozpočtu na tento rok a opravného rozpočtu týkajícího se banánů na příští rok, návrhem na změnu opravného rozpočtu pro Službu pro vnější činnost, návrhem na změnu opravného rozpočtu pro nové orgány dohledu, které již byly z politického hlediska dohodnuty, a zítra Komise přijme a předá Parlamentu návrh na změnu, který představuje obvyklou aktualizaci odhadů pro dohody o zemědělství a rybolovu.
A konečně vím, že institucionální rozměr by měl hrát významnou úlohu v nadcházejícím dohodovacím řízení. Dlužíme našim občanům tento kompromis a potvrzení faktu, že Lisabonská smlouva působí v jejich prospěch při vyřešení názorových rozdílů za použití složitých mechanismů Evropské unie. Budu tedy hrát úlohu čestného zprostředkovatele v očekávání konečné dohody.
Melchior Wathelet
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, především bych se rád omluvil za to, že jsem se trochu opozdil, vzhledem k problémům s dopravou, s nimiž máme všichni v těchto dnech své zkušenosti.
Vyslechl jsem si závěr projevu pana komisaře. Byl jsem také informován o projevu zpravodaje. Popravdě se zde pochopitelně omezím na to, abych vás informoval o hlavních tématech postoje Rady, a samozřejmě, že všechny naše politické postoje bychom měli být schopni precizovat v průběhu dohodovacího řízení, které se uskuteční v případě, že vaše sněmovna - člověk nikdy neví - odhlasuje všechny pozměňovací návrhy. Budu tedy hovořit o pozměňovacích návrzích Parlamentu a o pozměňovacích návrzích, o kterých se Parlament chystá hlasovat.
Nicméně chtěl bych této příležitosti využít k tomu, abych vás informoval o některých předběžných reakcích a abych vás také upozornil na některé aspekty, které Radu znepokojují v souvislosti s tímto procesem sestavení rozpočtu na rok 2011. Musím především zdůraznit, že se odehrává v okamžiku, kdy se pomalu zotavujeme z hospodářské krize, a jakkoli rozpočet Evropské unie může a musí proces zotavení podpořit, nesmíme ztratit ze zřetele výrazná rozpočtová omezení, která jsou určující pro naše vnitrostátní rozpočty. Pochopitelně, že tyto okolnosti vyžadují přísnou kontrolu výdajů. V této souvislosti Rada připisuje největší význam nejen respektování stropů různých okruhů ve víceletém finančním rámci, ale v prvé řadě také zachovávání přiměřených rozpětí, která by umožnila vypořádat se s nepředvídanými okolnostmi.
V tomto ohledu Rada uvítala sebekázeň, kterou Komise prokázala ve vztahu k prostředkům na závazky ve svém návrhu rozpočtu. Na druhé straně jsme pochopitelně mnohem více znepokojeni, že by pozměňovací návrhy Evropského parlamentu významně snížily některá rozpětí.
Obdobně Rada zjevně lituje zvýšení úrovně prostředků na platby, o kterých má Parlament v úmyslu hlasovat, tím spíše vzhledem k tomu, že tato úroveň prostředků překračuje rámec návrhu rozpočtu Komise. Úroveň prostředků na platby musí být dostatečná, ale nesmí být nadhodnocená, a musí vzít v úvahu plnění z minulosti a reálné potřeby na rok 2011. Za každou cenu musíme zamezit tomu, abychom vyslali špatný signál v době, kdy se veřejné finance členských států zotavují. Také bych vás rád upozornil, že v Radě, vzhledem k těmto obtížím, bylo možné dosáhnout kompromisu velice těsnou většinou a prosadit zvýšení prostředků na platby pouze o 2,91 % ve srovnání s rokem 2010.
Nyní bych vás rád upozornil na určité aspekty v konkrétnější rovině. Rada vzala na vědomí záměr Evropského parlamentu držet se v mezích stropů různých okruhů víceletého finančního rámce, ale nemůže akceptovat skutečnost, že přístup, který je uplatňován ve vztahu k prostředkům na závazky, by měl být na úkor důležitých programů, zejména těch, které spadají do okruhu 1a, Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost a také na úkor záležitostí spadajících do okruhu 4 Evropská unie jako globální hráč.
V tomto ohledu mohu říci, že jsem překvapen, že Evropský parlament navrhl snížení prostředků na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku v okamžiku, kdy je vyvíjeno maximální úsilí s cílem zřídit co nejrychleji Evropskou službu pro vnější činnost.
Rada je obdobně překvapena snížením prostředků na projekt Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) v roce 2011, zatímco doposud stále pracujeme na tom, jak uvolnit prostředky na vyřešení finančních potíží tohoto projektu v letech 2010, 2012 a 2013. Rada ovšem vzala na vědomí priority Evropského parlamentu v otázkách mládeže, vzdělávání a mobility a může tyto priority zohlednit v souvislosti s globální dohodou. Návrhy budou předloženy v nadcházejících diskuzích.
Co se týče prostředků na platby, rád bych vám tlumočil znepokojení Rady, pokud jde o skutečnou schopnost absorbovat náklady v rámci okruhu 1b, ve vztahu k Soudržnosti pro růst a zaměstnanost. Pokud bude prostřednictvím pozměňovacích návrhů Evropského parlamentu obnoven návrh rozpočtu, a tím budou zvýšeny prostředky, mohlo by to vyvolat problémy týkající se absorbování těchto různých prostředků. Vlastně bych rád poukázal na to, že Rada přijala zvýšení prostředků na platby o 14 % po pečlivém zvážení návrhů Komise a po zohlednění míry plnění prostředků na rok 2010, neboť to je nejlepší východisko.
Rád bych pronesl poslední poznámku ohledně záměru Evropského parlamentu vytvořit osm nových rozpočtových linií bez jakýchkoli prostředků ve vztahu k výdajům v souvislosti s prováděním Lisabonské smlouvy na jedné straně a příjmům v souvislosti s vlastními zdroji na straně druhé. Myslím si, že rozpočet na rok 2011 není platformou, kde by měly být závěry těchto důležitých rozprav a obtížných rozhodnutí, jež budou muset být přijata pro budoucí financování Evropské unie při vyjednávání o příštím víceletém rámci, využívány jako rozpočtový nástroj. Je to dlouhá a složitá debata a řešení nelze najít v průběhu příštích několika týdnů v relativně omezeném rámci procesu sestavování rozpočtu na rok 2011.
Chtěl bych však poukázat na věc, která je dost pochopitelná a již bylo možné předpokládat, a sice skutečnost, že vzhledem k novým pravomocím Parlamentu byla v politické rozpravě týkající se rozpočtu na rok 2011 nastolena různá jiná témata. Některá přímo souvisejí s rozpočtem na tento rok nebo na následující roky, do konce víceletého finančního rámce na období 2007-2013. Jedná se zejména o program ITER a také o dokončení procesu přijetí pravidel pro správu víceletého finančního rámce na základě ustanovení Lisabonské smlouvy. V těchto dvou otázkách musíme dosáhnout dohody. Komise předložila návrhy, které Rada v zásadě přijala. Velice stručně projedná návrh předsednictví týkající se ožehavé záležitosti nástroje pružnosti, téma, které považuji za nezbytné.
Pokud jde o jiné otázky, jako například příležitost využít tyto změny k výraznému navýšení rozpočtových zdrojů víceletého rámce za účelem zohlednění potřeby vyčlenit nové prostředky potřebné v důsledku Lisabonské smlouvy, musím zcela realisticky připustit, že to nebude možné nad rámec současné výše financování členskými státy. Potřeba překonat důsledky krize a charakter vnitrostátních rozpočtových politik, které jsou do značné míry ovlivněny a kontrolovány Evropskou unií, to neumožňují.
Jak víme, v průběhu těchto jednání budou nastoleny další otázky. Komise je zdůrazní ve svém sdělení o přezkumu rozpočtu. Rada je svou povahou orgán, který naslouchá, posuzuje a poskytuje odpovědi. Ani v souvislosti s touto rozpravou se samozřejmě nebude chovat jinak. Vyslechne si návrhy a utvoří si názor. Potom samozřejmě přijde čas zodpovědět tyto otázky a přijmout příslušná rozhodnutí. Vzhledem k tomu, že se jedná o složité problémy, které si vyžádají náročné mechanismy a rozsáhlé zdroje, víme, že odpovědi nezískáme v rámci diskuze o rozpočtu na rok 2011, ale v průběhu rozpravy o příštím víceletém rámci. Přirozeně, že u některých z těchto problémů lze předpokládat, že Rada bude připravena zahájit některé iniciativy nebo se k určitým otázkám vyjádřit.
Rád bych svůj projev uzavřel jen připomínkou, jak je důležité dosáhnout dohody o rozpočtu na rok 2011 během několika příštích týdnů. Za tímto účelem bude předsednictví i nadále usilovat o to, aby aktivně přispívalo k vynikající atmosféře spolupráce, která zde doposud panovala, a myslím si, že z hlediska evropských občanů by mimořádně poškozovalo obraz Evropské unie, kdyby nebyla schopna dosáhnout dohody o svém prvním rozpočtu, o němž se má hlasovat v éře nové Lisabonské smlouvy.
Vážený pane předsedající, vážení poslanci, děkuji vám za pozornost.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Pane předsedající, pane Wathelete, pane komisaři, dámy a pánové, rád bych na úvod poděkoval za práci, kterou odvedl obecný zpravodaj pro rozpočet.
Přestože jsme ve Výboru pro zahraniční věci usilovali o maximální střídmost a jsme si vědomi, že navýšení prostředků v rámci okruhu 4 je výrazně nad průměrem, považujeme tyto vyčleněné prostředky za nedostatečné z hlediska potřeby zaručit důslednou, viditelnou a efektivní zahraniční politiku, která by odpovídala ambicím nastoleným Lisabonskou smlouvou.
Jsme také překvapeni, že Rada vyjadřuje údiv nad některými taktickými škrty navrženými Parlamentem, vzhledem k významu těchto škrtů, jak z hlediska kompromisních prostředků, tak z hlediska prostředků na platby, které zavedla sama Rada.
Chtěl bych poděkovat Rozpočtovému výboru, který zde zastupuje jeho předseda, za to, že vyčlenil prostředky v rezervách na nová pracovní místa v Evropské službě pro vnější činnost.
Pochopitelně, pane předsedající, to neznamená, že bychom neměli zaujímat pozitivní a konstruktivní přístup, ale samozřejmě že v dohodovacím procesu musí být Parlament pevný, velice pevný, v prosazování svých priorit se záměrem a cílem vytvořit kapacitu pro úspěšné sestavení rozpočtu na rok 2011, jak právě řekl úřadující předseda Rady.
Thijs Berman
Pane předsedající, prostředky, které byly uvolněny na rozvojovou spolupráci musí skutečně sloužit rozvojovým účelům, abychom pomohli zmírnit rány zasazené chudým zemím finanční a hospodářskou krizí, za kterou nenesou vinu.
Pokud zajistíme, aby byly začleněny do světové ekonomiky, stanou se novým trhem, a tím také součástí řešení. Rozvojové prostředky - prostředky v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci (NRS) - jsou určeny pro tyto účely; k boji proti chudobě, a nikoli pro spolupráci EU s průmyslovými zeměmi.
Ani uvolnění prostředků na reformu produkce banánů - doprovodná opatření týkající se banánů (BAM) - nesmí být na úkor současných rozvojových programů. Kromě toho musí být také zachovány prostředky určené k posílení demokracie a lidských práv v rámci Evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (EIDHR).
Nedávné záplavy v Pákistánu znovu ukázaly, že je nezbytná rychlá a účinná reakce - nemá smysl z rozpočtu čerpat na okamžitou pomoc v situaci nouze, je třeba použít jej na strukturální opatření za účelem humanitární pomoci. Evropská unie musí dokázat jednat rychle a i nadále musí být schopna přispívat tam, kde je třeba.
Bogusław Liberadzki
Jménem Výboru pro rozpočtovou kontrolu bych rád upozornil na následující záležitosti. První se týká míry chyb, které vznikají v průběhu tvorby a plnění rozpočtu. Dvěma mimořádně důležitými oblastmi jsou vnější činnost a strukturální fondy. Jiná záležitost, která má pro nás klíčový význam, jsou částky, které jsou přidělovány tradičním způsobem za použití kritéria založeného na hodnocení účinků použitých prostředků. Tento druhý aspekt při přijímání rozpočtových rozhodnutí často chybí. Třetí oblastí je harmonizovaný rozpočet, například fond soudržnosti a transevropské dopravní sítě. Zdá se, že při tvorbě rozpočtu uplatňujeme příliš málo evropskou metodiku a příliš mnoho vnitrostátní zlomkovitost rozpočtu. Posledním faktorem týkajícím se rozpočtu je požadavek, aby byly brány v úvahu informace jako vnitrostátní zprávy o plnění rozpočtových cílů za minulý rok. V současnosti tyto zprávy předkládá necelá polovina členských států a ty zprávy, které předloženy jsou, bývají sestaveny za použití velice odlišných metodik.
Pervenche Berès
Pane předsedající, pane Wathelete, pane komisaři, pokud jde o rozpočet na rok 2011, Výbor pro zaměstnanost a sociální věci je potěšen, že Rozpočtový výbor obnovil prostředky pro Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci. Myslíme si, že to je v době krize absolutně klíčová věc a vyzýváme Radu, aby se inspirovala prozíravým přístupem Parlamentu ve vztahu k současnému klimatu.
Vyzýváme také k tomu, aby byla věnována zvláštní pozornost míře, v níž jsou přidělovány prostředky Evropského sociálního fondu, jinak fond nebude schopen plnit své cíle.
Vyzýváme také k tomu, aby byl vyčleněn větší objem prostředků na sociální dialog, neboť zkušenost se současnými restrukturalizačními procesy nás naučila, že tam, kde existuje sociální dialog, jsou věci harmoničtější a lze najít lepší řešení. To je důležitá otázka.
A konečně jsme potěšeni, že Rozpočtový výbor schválil iniciativu "Your first EURES job" (vaše první zaměstnání prostřednictvím portálu EURES), protože se jedná o skutečný příspěvek Evropského parlamentu ke stěžejní iniciativě "Mládež v pohybu" a je to také nástroj, který může být prospěšný pro sociální inovace, které musíme rozvíjet.
Jutta Haug
Pane předsedající, pane Wathelete, pane komisaři, dámy a pánové, jako navrhovatelka stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, co se týče rozpočtu, nebudu nikomu zde přítomnému říkat nic nového. Chtěla bych však ještě jednou zdůraznit, že Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin odpovídá za necelé 1 % celkového rozpočtu, za necelé1 % veškerých činností v oblasti ochrany životního prostředí, činností v oblasti biologické rozmanitosti a činností v boji proti změnám klimatu. Odpovídá za celou oblast veřejného zdraví, za bezpečnost potravin a krmiv a za veterinární opatření, a také za mimořádně důležitou práci pěti evropských agentur. 1 %! Nuže, v takovém případě určitě nelze hovořit o nadměrné výši prostředků. Tento malý objem peněz proto zoufale potřebujeme, abychom mohli realizovat naši práci. Asi tedy nikoho nepřekvapí, že škrty Rady nemůžeme přijmout. Tyto prostředky potřebujeme.
Heide Rühle
Pane předsedající, pane Wathelete, pane komisaři, ztotožňuji se se slovy předchozího řečníka. Jako Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů odpovídáme za úzkou oblast cel, vnitřního trhu a ochrany spotřebitelů. Snažili jsme se usilovně věnovat pečlivou pozornost příslušným údajům a do rozpočtu začlenit jenom to, co je skutečně nezbytné. Ovšem v době krize jsou samozřejmě potřebné prostředky na ochranu spotřebitelů, na oblast cel, odborné vzdělávání celních úředníků atd. Jsme tedy přesvědčeni, že původní údaje je třeba přepracovat.
Chceme poděkovat Rozpočtovému výboru za vynikající spolupráci, která doposud provázela naše vzájemné vztahy, a doufáme, že bude pokračovat i nadále.
Mairead McGuinness
navrhovatelka stanoviska Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova. - Pane předsedající, chtěla bych poděkovat zpravodajce za její usilovnou práci na rozpočtu na rok 2011.
Dovolte mi přejít přímo k jedné konkrétní znepokojivé skutečnosti týkající se rozpočtu na zemědělství, a tou je schválení účetní závěrky. Jako výbor jsme opětovně předložili pozměňovací návrh a vyzýváme Parlament, aby jej plně podporoval. Rada projevila účetní vynalézavost a dokázala najít prostředky ve výši 420 milionů eur. Pokud se nám nepodaří prosadit schválení našeho pozměňovacího návrhu, budeme příští rok čelit v rozpočtu závažnému problému a budou muset být provedeny škrty ve všech rozpočtových liniích v zemědělství.
Jako Parlament nemůžeme takovou věc připustit a musíme vás požádat o podporu pro tento pozměňovací návrh napříč všemi politickými skupinami. Chci poděkovat Rozpočtovému výboru za jeho pochopení a podporu pro pozměňovací návrhy Výboru pro zemědělství týkající se tzv. mléčného fondu, našeho financování programu dodávek mléka a ovoce do škol, populace včelstev a programu pro deprivované osoby.
Doufám, že Komise má pravdu, pokud jde o její optimismus ohledně trhů s mlékem. Obávám se nestability.
Morten Løkkegaard
Pane předsedající, jako zpravodaj pro rozpočet Výboru pro kulturu a vzdělávání jsem hrdý na to, že mohu říci, že my v Parlamentu jsme dokázali to, co Komise udělat nedokázala a Rada udělat nechtěla, a sice vzít na vědomí povinnosti vyplývající z nové strategie Evropa 2020 a poskytnout následnou finanční podporu na dosažení cílů stanovených v této strategii.
Je nesmírně důležité, abychom investovali do vzdělávání a do celoživotního vzdělávání s cílem vytvořit "nové dovednosti pro nová pracovní místa" - stěžejní součást strategie. Přáli bychom si proto také, aby Rada podporovala postoj k rozpočtu na rok 2011, který bychom zde v Parlamentu měli zítra schválit. Jeho součástí je samozřejmě zejména částka 18 milionů eur navíc na program celoživotního vzdělávání. Ten umožní více než 3 500 evropských studentů absolvovat výměnu v rámci programu Erasmus. Chceme zvýšit počet studentů v kurzech odborné přípravy, kteří mohou získat pracovní stáže. Chceme zapojit více dospělých do programů dalšího vzdělávání financovaných z prostředků EU. Pak je zde částka 10 milionů eur na program People (Lidé), jehož účelem je zvýšit mobilitu doktorandů, nabídnout příležitosti užší spolupráce s průmyslovou sférou, modernizovat univerzity Evropské unie a poskytnout prostředky pro účely komunikace. Ocenili bychom podporu Rady v této věci.
Juan Fernando López Aguilar
Pane předsedající, rád bych stručně referoval o přínosu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci k rozpravě o rozpočtu, jehož si je tato sněmovna vědoma. Budu mít čtyři poznámky.
První poznámka se týká Europolu, neboť náš výbor obnovil jeho původní rozpočet, vzhledem ke škrtům navrhovaným Radou, a navrhli jsme také navýšení o 500 000 eur, abychom mohli řešit povinnosti, které vyplynuly ze vstupu v platnost druhé verze Programu sledování financování terorismu.
Za druhé, požádali jsme o uvolnění prostředků z rezerv a poskytnutí navrhované navýšené částky Europolu.
Rozhodli jsme se také převést prostředky určené pro Schengenský informační systém druhé generace do rezerv, pod podmínkou, že budou uvolněny, jakmile získáme nezbytné informace o krocích, které mají být podniknuty v budoucnosti.
Vzhledem k tomu, že je považujeme za nanejvýš důležité pro prostor svobody, bezpečnosti a práva, navrhli jsme také obnovení původních prostředků pro tři fondy zaměřené na přistěhovalectví a integraci: Evropský fond pro vnější hranice, Evropský návratový fond, a Evropský fond pro integraci státních příslušníků třetích zemí.
A konečně jsme také obnovili původní rozpočet plánovaný pro agenturu Eurojust, jejíž funkce byly nedávno rozšířeny, vzhledem k tomu, že to je zásadní nástroj pro rozvoj soudní spolupráce v Evropě.
Algirdas Saudargas
Chtěl bych poblahopřát zpravodajce, že se jí podařilo zaujmout vyvážený postoj. Myslím si, že návrh rozpočtu na rok 2011, o kterém budeme zítra hlasovat, zachovává dokonalou rovnováhu mezi rozpočtovými úsporami a oživením hospodářství a naplňuje priority Evropského parlamentu, které byly opakovaně formulovány. Chápu cíl členských států omezit náklady prostřednictvím snahy snížit co nejvíce schodek rozpočtu, ale mnohé ze škrtů navrhovaných Radou, jsou neopodstatněné. Nesmíme zapomenout, že cíle rozpočtu Evropské unie jsou odlišné. Peněžní prostředky z rozpočtu EU jsou určeny na naše budoucí investice. To, jak překonáme krizi, bude záviset na náležitém rozdělení a využití těchto peněz. Energie, inovace, vědecký výzkum, vzdělání a mobilita jsou základy našeho hospodářského růstu a tvorby nových pracovních míst. Musíme proto zajistit nejenom kontinuitu již existujících efektivních programů, ale také vhodný způsob financování pro nové oblasti politiky, které vycházejí z Lisabonské smlouvy. Vyzývám své kolegy, aby návrh rozpočtu schválili.
Peter Šťastný
navrhovatel stanoviska Výboru pro mezinárodní obchod. - Pane předsedající, Lisabonská smlouva přiznala Evropskému parlamentu nové pravomoci v oblasti mezinárodních obchodních dohod a Výbor pro mezinárodní obchod má v úmyslu tyto nové pravomoci optimálně využít.
Nástroj pružnosti v rámci doprovodných opatření týkajících se banánů pomůže producentským zemím čelit novým výzvám a bude prospěšný pro spotřebitele v Evropské unii i pro nejméně rozvinuté země. Pomoc týkající se obchodu, jako například dohody o hospodářském partnerství (EPA) a Pomoc v oblasti obchodu (Aid for Trade), bude podporovat růst prostřednictvím obchodu nejenom s EU, ale také obchodu v regionech.
Závěrem bych chtěl upozornit na to, že se zaměřujeme na parlamentní rozměr Světové obchodní organizace a na vnější obchodní zájmy v Indii, se státy ASEAN a s Čínou. Vztahy se zeměmi s rychlým růstem prostřednictvím těchto center budou mít pozitivní dopad v obecné rovině na naše ekonomiky a v konkrétní rovině na malé a střední podniky.
Dominique Riquet
Pane předsedající, Výbor pro dopravu a cestovní ruch, jehož návrhy v průběhu tohoto období krize byly velice rozumné, poukázal na to, že doprava a cestovní ruch snadno vytvářejí více než 10 % HDP Unie a jsou hlavními odvětvími přispívajícími k vysokému růstu přidané hodnoty v Evropě.
Pozornost si zaslouží zejména tři aspekty a my bychom pro ně chtěli zajistit podporu. Za prvé, financování agentur. Skutečně, proč vytvářet právní předpisy postrádající náležitá kritéria v prvotní fázi jejich tvorby či navazující provozní prováděcí nástroje? Účelem těchto pozměňovacích návrhů je poskytnout agenturám zdroje, které potřebují, aby mohly vykonávat činnosti, jimž byly pověřeny a tím tedy působnost, jíž byla pověřena Evropa.
Za druhé cestovní ruch, tedy oblast v níž je Evropská unie světovou destinací číslo jedna, se po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost stal právoplatnou sférou pravomoci, avšak nemá vlastní rozpočtový okruh. Jenom pokračovat se dvěma stávajícími činnostmi nestačí. Chceme, abychom naši činnost povýšili na novou úroveň, alespoň symbolicky, podporou nových pilotních projektů, zejména v oblasti cest za pracovními účely a cestovního ruchu motivovaného kulturou.
A konečně výbuch islandské sopky nám ukázal význam zavedení jednotného evropského informačního systému a systému rezervace jízdenek pro všechny druhy dopravy, a to je také naším posledním požadavkem.
László Surján
Pane předsedající, děkuji vám za to, že jste mi dal slovo. Rada odejme z rozpočtu 4 miliardy eur a dovolává se hospodářské krize. Co těmi prostředky vyřeší? Krizi určitě ne. Může tím ale zdárně zničit solidaritu mezi členskými státy a znemožnit realizaci zahájených programů. Pane předsedající, pane ministře, to za to nestojí. Podle názoru našeho výboru se v kapitole 1B rozpočtu na rok 2011 proto musíme vrátit k návrhům Komise, myslím tím Evropské komise, neboť jsou založeny na prognózách členských států. Členské státy by si neměly zahrávat se dvěma navzájem se vylučujícími řešeními. Děkuji vám za pozornost.
Paul Rübig
(DE) Pane předsedající, rád bych se zeptal, proč Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku nepředložil žádné stanovisko. V jeho rozpočtu byly provedeny největší škrty. Proč zde nevystoupil žádný jejich pověřený mluvčí?
Předsedající
To je dobrá otázka, pane Rübigu. Tato zpráva nepočítala se stanoviskem Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku. Zde mám seznam všech výborů, které měly vydat stanovisko, a Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku zde nevidím.
V každém případě to zjistíme, pane Rübigu.
Salvador Garriga Polledo
Pane předsedající, optimální rozpočtová politika není taková, která do rozpočtu vkládá větší objem prostředků, ale taková, která tvoří rozpočet správně či inteligentně, jak uvedl pan komisař ve svém sdělení.
Líbí se mi způsob, jakým Evropská komise sestavila rozpočet na rok 2011, ale je tam prostor pro zlepšení. Nelíbí se mi a nikdy se mi nelíbil způsob, jímž Rada přistupuje k evropským rozpočtům. Provádět plošné škrty jakéhokoli projektu, který přijde od Komise nebo Parlamentu, není rozpočtová technika, ale nefalšovaná ukázka finanční "řezničiny".
Mimochodem, rádi bychom se zeptali zástupce Rady, zda zaregistroval poznámku komisaře Lewandowského o potřebě prostředků na platby.
Má skupina je přesvědčena, že lze najít kompromis mezi restriktivním rozpočtem a podněty na evropské úrovni. Je jasné, že skupina Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu nevěří, že je možné tohoto kompromisu dosáhnout a proto předkládá pozměňovací návrhy, které by prolomily rozpočtové stropy a učinily boj s Radou nevyhnutelným.
Žádám proto sněmovnu, aby se na této strategii nepodílela a aby plně podporovala strategii zpravodajky, která již minulý týden získala většinovou podporu v Rozpočtovém výboru.
Göran Färm
Chtěl bych moc poděkovat zpravodajce, paní Jędrzejewské. Odvedla skvělou práci a v zásadě se s Rozpočtovým výborem shodneme, přestože existují určité oblasti - a k tomu se ještě vrátím - kde jsme ve skupině Pokorokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu měli nepatrně odlišný názor.
Jsme si dobře vědomi krizové situace, v níž se ocitají finance členských států. Nicméně jsme v zásadě rozpočet Evropské unie hájili, přestože se nyní držíme velice "při zemi", zejména pokud jde o nové politické závazky na příští rok, což je oblast, kde se Parlament přidržuje rovněž nízkého nárůstu o necelé 1 %. To je velice skromné.
Co se týče plateb, míra jejich nárůstu je vyšší a to je také rozumné. Případná snaha zadržovat nyní platby ze strukturálních fondů by měla přímý dopad na země s největšími problémy z hlediska pracovních míst a růstu. Je třeba si připomenout, že země jako je Řecko, Irsko, Portugalsko, Španělsko a Lotyšsko čerpají všechny přímo rozpočtové zdroje Evropské unie. Škrty v rozpočtu jim neprospějí. Na to nesmíme zapomínat.
Takže za prvé, jednáme se sebekázní. Z pohledu vývoje za posledních dvacet let rozpočet Evropské unie skutečně rostl pomaleji než rozpočty členských států. Ani na to bychom neměli zapomínat.
Za druhé, my sociální demokraté se neztotožňujeme s názorem, že úsporná opatření jsou jediným způsobem, jak řešit krizi. Zasazujeme se tedy o navýšení prostředků, zejména v kategorii 1a, do které spadají investice, výzkum a vývoj a iniciativy na trhu práce. V této oblasti musí dojít k navýšení. My ovšem tak úplně nesouhlasíme s Radou a Komisí, pokud jde o projekt ITER. Podporujeme jej, ale nesmí to být jediná priorita, pokud jde o výzkum a vývoj. Nesmí zastínit všechno ostatní. Chceme-li tedy pokračovat v projektu ITER, budeme muset provést přezkumy a bude nutné vyčlenit větší objem prostředků.
Za třetí, a to je neméně důležité, musíme v době krize zachovávat solidaritu. Pokud jsou škrty ve strukturálních fondech nejcitelněji zasaženi ti, kdo skutečně potřebují podporu, pak je tato politika nepřijatelná.
Za čtvrté, jsme rovněž přesvědčeni, že je oprávněné určité navýšení z titulu Lisabonské smlouvy. Evropská unie bude mít řadu nových úkolů ve vztahu ke Službě pro vnější činnost, novým finančním institucím, energetice a klimatu. Nemůžeme Evropské unii ukládat nové úkoly a přitom na ně neposkytovat potřebné prostředky.
A konečně bych chtěl zmínit rozpočet na zahraniční politiku, který je evidentně podfinancovaný. Máme-li být schopni poskytovat pomoc Palestině a najít dostatečné prostředky pro rozšíření této pomoci, potřebujeme více peněz. Pro nás, sociální demokraty proto bylo také důležité spojit rozpravu o rozpočtu na rok 2011 s rozpravou, která se týká dlouhodobější perspektivy: o vlastních zdrojích, rozpočtových stropech na roky 2012 a 2013 a financování nového mechanismu finanční podpory. Vítám připomínku pana komisaře k nástroji pružnosti jako jednomu z možných řešení za účelem dosažení těchto cílů. Jsem si absolutně jist, že v těchto rozpočtových jednáních neuspějeme, pokud nedokážeme nějakým způsobem přehodnotit rozpočtové stropy nebo využít nástroj pružnosti. Jsem přesvědčen, že to je absolutně nezbytné.
Anne E. Jensen
Pane předsedající, pane Wathelete, pane komisaři, smršť drastických úsporných opatření se přehnala nad veřejnými rozpočty ve většině členských států. Neměli bychom tedy přitáhnout otěže také rozpočtu Evropské unie? Ano měli, a do určité míry totaké děláme. To je společné téma obsažené v návrhu rozpočtu na příští rok předloženém Evropským parlamentem. Drželi jsme se pod úrovní stropů stanovených ve víceletém finančním rámci; schůdné to však bude jenom tehdy, pokud provedeme škrty v konkrétních prioritách a v mezinárodních závazcích. Jinak nebudeme schopni získat dostatečné prostředky na výzkum, energetiku a pomoc pro Palestinu. V konkrétní rovině jsme museli provést škrty v prostředcích na projekt jaderné fúze ITER, na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, na pomoc zemím produkujícím banány a na spolupráci s novými průmyslovými zeměmi. Domnívám se, že je to projevem skutečnosti, že víceletý finanční rámec je příliš restriktivní a ráda bych ještě jednou vyjádřila politování nad tím, že Komise, v rozporu se svými sliby, nestanovila faktický střednědobý přezkum tohoto rámce. Musíme také provést přezkum finančního výhledu do roku 2013. Jinak se dostaneme do problémů. Komise nám právě předala sdělení o přezkumu rozpočtu, v němž stanoví linie na několik příštích let, ale nevysvětluje, jak vyjdeme s prostředky v letech 2011, 2012 a 2013.
Jménem skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu bych chtěla poděkovat paní Jędrzejewské za její fundované řízení hlasování o rozpočtu. S výsledkem jsme spokojeni. Uvítali bychom poněkud jiná čísla v některých částech rozpočtu zemědělství. Nesouhlasili jsme s vyčleněním 300 milionů eur na tzv. mléčný fond. Měli jsme také přispět k vyřešení problému účetní závěrky. V tomto ohledu jsme hlasovali chybně. Je také několik míst v rozpočtu Parlamentu, kde bychom byli bývali rádi viděli úspory, ale s výsledkem, který teď máme před sebou, jsme celkem vzato spokojeni a já se těším na konstruktivní jednání s Radou.
Isabelle Durant
Pane předsedající, pane ministře, pane komisaři, i já bych chtěla ocenit práci zpravodajů, zejména paní Jędrzejewské a paní Trüpelové. Myslím si, že paní Trüpelová odvedla vynikající práci, opravdu mimořádně kvalitní a umožnila dokonce i rozpočtovým veteránům, kteří v této sněmovně sestavují návrhy rozpočtů již řadu let, pracovat za nových podmínek - podmínek určovaných Lisabonskou smlouvou - v jednom čtení. Každopádně byla odvedena skvělá práce - děkuji vám.
Byl to také vyjednávací maratón, na němž se v určité fázi podíleli všichni předsedové našich skupin - ve sněmovně je momentálně pouze jeden z nich. Občas jsme měli trochu obavu, že věci dopadnou špatně, ale naštěstí se tak nestalo, díky našim zpravodajům a našemu předsedajícímu. Může to znít trochu nezvykle, ale chtěla bych ocenit i jeho práci. Těžili jsme ze skutečnosti, že předsedové skupin chtěli společně s námi předložit ambiciózní rozpočet a především předjímat budoucí vývoj s následnými opatřeními v součinnosti se Zvláštním výborem pro politické výzvy a rozpočtové prostředky pro udržitelnou Evropskou unii po roce 2013 (SURE), a v souvislosti s nadcházejícím rozpočtovým výhledem, neboť je zřejmé, že rozpočet na rok 2011 je jedna věc, ale to co bude následovat, je mnohem důležitější. Jsem velice potěšena, že jsme společně, předsedové skupin i Rozpočtový výbor, dosáhli dohody.
Co přinese další vývoj, se ukáže! Faktem zůstává, že momentálně jsme zformulovali postoj Parlamentu a vzhledem k názorům Rady prezentovaným panem Watheletem, mám samozřejmě určité obavy z toho, co nás čeká v dohodovacím řízení. Nebude to jednoduché, neboť budeme muset bojovat o dosažení dohody, která bude kompromisem mezi požadavky vznesenými Radou a požadavky Parlamentu. Počítám s vámi, že nám v této záležitosti pomůžete a předložíte skutečně ambiciózní rozpočet.
Ti v Radě, kteří kritizují například navýšení prostředků na platby, jsou k rozpočtu nespravedliví. Jedná se o závazky z minulosti; je to otázka důvěryhodnosti: jestliže zaplatíme, co jsme slíbili, děláme jednoduše to, co bychom dělat měli, a to i v případě, že překročíme rámec prostředků na platby. Myslím, že bychom si měli v tomto ohledu dát pozor, aby nám neunikla podstata věci.
Přestože usnesení zítra podpoříme, jsem přesvědčena, že v rozpočtu jsou určité nesrovnalosti, a chtěla bych upozornit na dvě z nich, které považuji za nejzávažnější.
Před několika měsíci jsme všichni hlasovali o významném usnesení týkajícím se programu do roku 2020, do nějž jsme se rozhodli začlenit položky jako je přechod k ekonomice šetrné k životnímu prostředí, podpora výroby energie z obnovitelných zdrojů, technologie šetrné k životnímu prostředí a tak dále a vše, co podporuje práci a pracovní místa. Takto motivováni a vedeni snahou dát našim záměrům oficiální formu, jsme předložili pozměňovací návrh, jehož konkrétním cílem bylo zajistit, aby byla kritéria udržitelného rozvoje vyjmuta z programu LIFE a začleněna do všech ostatních oblastí. Jsem přesvědčena, že tento pozměňovací návrh bude zítra zamítnut. I přesto vás vyzývám, abyste náš pozměňovací návrh podpořili, neboť jenom tak lze zajistit, aby hodnoty udržitelného rozvoje byly skutečně naplňovány a nezůstalo jen u plané rétoriky.
Nyní se dostávám k druhé nesrovnalosti. Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER). Rozpočet na program ITER byl snížen o 45 milionů. Alespoň něco. V prvé řadě je ale třeba říci, že byly snahy vzít tyto prostředky z rozpočtu zemědělské politiky; naštěstí k tomu nedošlo, byly vzaty z financování výzkumu, což není o mnoho lepší. Zde bych chtěla znovu připomenout to, co řekl dnes dopoledne generální tajemník OSN Pan Ki-mun. Vyzval nás Evropany, abychom byli průkopníky v oblasti energií z obnovitelných zdrojů, abychom důrazně prosazovali nové typy energie a ne ty, jež patří minulosti, ne ty, které jsou výnosné v prvé řadě pro akcionáře, ale nepříznivé pro evropské spotřebitele nebo budoucí generace Evropanů, které budou muset i nadále řešit problém odpadu. Tato strategie "všechno nebo nic" ve vztahu k programu ITER - který bude v konečném důsledku stát 1,5 miliardy eur - je podle mého názoru velká chyba a jsem přesvědčena, že neplníme své sliby, k nimž jsme se zavázali v usnesení ke strategii Evropa 2020.
A na závěr bych chtěla poznamenat, že je zde několik otázek týkajících se časového harmonogramu: je třeba se zabývat také správou hospodářských záležitostí, ukončením činnosti pracovní skupiny Rady a návrhy Komise; bude třeba mnoho práce na vytvoření vazeb mezi tímto rozpočtem a budoucími rozpočty a finančním výhledem.
Michał Tomasz Kamiński
Tato rozprava o rozpočtu a celá řada rozprav, které zahajujeme, jsou velkou zkouškou evropských elit. Dali jsme Evropě Lisabonskou smlouvu a tato smlouva dává občanům silnější Evropu. Chci říci naprosto jednoznačně, že nemůžeme na jedné straně deklarovat, že chceme silnější Evropu a odmítat dát na to potřebné prostředky na straně druhé. Z tohoto předpokladu bych chtěl vyjít. Není poctivé říkat, že chceme posílení úlohy Evropy, ale že za to nechceme zaplatit. Projekt společné Evropy něco stojí a jestliže se podíváme na strukturu výdajů evropského rozpočtu z hlediska struktury výdajů jeho největších přispěvatelů, vidíme, že výdaje na Evropu nepředstavují tak velký náklad. Chtěl bych nastolit ještě jednu otázku, jako zástupce Polska a zároveň zástupce střední a východní Evropy: všechny prostředky, které jdou na rozvoj našeho regionu, jenž je velkým spotřebitelem zboží vyvíjeného a vyráběného v západní Evropě, a všechny prostředky investované do nových zemí v Evropě, jsou peníze investované do budoucnosti Evropy. Bohatší střední a východní Evropa a větší bohatství v nových zemích Evropské unie přinese také užitek těm zemím západní Evropy, jichž si nesmírně vážíme a které poskytují čisté příspěvky do rozpočtu Evropské unie. I v této rozpravě potřebujeme více evropské solidarity.
Miguel Portas
Pane předsedající, chtěl bych být v této rozpravě zcela otevřený. Toto není diskuze mezi účetními, ale věc, která se týká plánů a voleb pro budoucnost.
Hledisko vlád je velice jednoduché: všechny se podřizují novému konsenzu z Bruselu. Na úrovni členských států se rozpočty řídí jediným heslem: úspory. Na úrovni Společenství je výsledek velice jednoduchý: zbytkový rozpočet.
Chtěl bych Radu upozornit na to, že krize doposud není zažehnána, nicméně sociální opatření jsou mezitím na úrovni členských států plošně rušena. Krize ještě neskončila, ale naše vnitrostátní rozpočty všude počítají se zmrazením nebo snižováním platů, snižováním důchodů a zvyšováním té nejnespravedlivější daně vůbec: DPH.
V tomto kontextu vlády odmítají dát jedno euro navíc na evropský rozpočet. Jejich návrh je o 3 miliardy eur nižší než ten, který zde dnes máme projednávat. Měli bychom si ale být vědomi toho, že návrh, který zde dnes máme projednávat, je také velice nesmělý, postrádající jakoukoli odvahu.
Ve skutečnosti jsme potřebovali evropský rozpočet, který by byl schopen kompenzovat politiky na úrovni členských států, s investicemi jednoznačně zaměřenými na vytváření pracovních míst. Potřebovali jsme evropský rozpočet, který by vyrovnával záporné dopady rozpočtových politik na úrovni členských států.
Taková možnost ale nebyla ve hře. Vlády přenášejí na Evropu nové pravomoci, aniž by na ni převedly také patřičné zdroje, přetínají tak společné vazby a přesto jsou schopny navrhovat navýšení, která lze vysvětlit jenom tak, že jsou v područí lobbistů. To je případ finančních zdrojů ve výši 350 milionů eur navrhovaných pro zařízení pro jadernou fúzi, které je v současném hospodářské situaci velmi pochybné.
To, oč skutečně běží, lze ale vysvětlit takto. Na úrovni členských států je rozpočtová kázeň založena na slabomyslných postizích, podobných těm, jež se snaží dnes stanovit a ratifikovat společné francouzsko-německé komuniké. Na úrovni členských států je to zbytkový a podprůměrný rozpočet, který je chronicky nedostatečně financovaný.
V dané chvíli je proto nesmírně důležité projednat otázku vlastních zdrojů Evropské unie a potřebu zavedení daně z finančních transakcí na úrovni Společenství, která by do ekonomiky vnesla alespoň špetku spravedlnosti. Evropa je momentálně v zoufalé situaci. Generální stávky, které probíhají v Řecku, ve Španělsku a ve Francii, dokonce i v tento dnešní den, nejsou nikde jinde než právě v Evropě. Příští měsíc se bude stávkovat také v Portugalsku a v Itálii. Dlužíme Evropě, Evropě, která bojuje a je zoufalá, účinnou reakci založenou na spravedlnosti, investicích a tvorbě pracovních míst.
Marta Andreasen
jménem skupiny EFD. - Pane předsedající, tento parlament se připojil k požadavku Evropské komise na navýšení rozpočtu na rok 2011 téměř o 6 %, a to v době, kdy vlády členských států navrhují výrazné škrty v jejich vlastních rozpočtech.
Ti, kdo obhajují zmíněné navýšení, tvrdí, že prostředky navíc jsou potřebné k financování výkonu nových pravomocí vyplývajících z Lisabonské smlouvy. Ve skutečnosti si nepamatuji, že bych slyšela - nebo, že by se někdo zmínil v době ratifikace smlouvy - že mají v souvislosti s ní vzniknout nějaké náklady či jaké ty náklady budou. Dodnes nemáme jasnou představu, co bude stát provádění Lisabonské smlouvy daňového poplatníka.
Zaznívají také názory, že úsporná opatření nejsou tou správnou odpovědí v době krize a že je nezbytné zvýšit výdaje na vzdělávání, energii z obnovitelných zdrojů, atd. Jestliže se zamyslíme nad nedostatečnými výdaji za několik minulých let, je jasné, že Evropské unii se nedaří sestavit efektivní rozpočet. Tento neúspěch souvisí s nesrovnalostmi odhalovanými Evropským účetním dvorem každý rok. Jenže opět je třeba připomenout, že nejvyšší navrhovaný nárůst - 17% navýšení - je určen na Fondy soudržnosti, oblast, v níž auditoři hlásí největší počet nesrovnalostí.
Jestliže jsem konsternována tím, že Evropská unie v době krize zvyšuje svůj vlastní rozpočet, přijde mi ještě těžší jakkoli vysvětlit fakt, že Evropský parlament chce zdvojnásobit svůj rozpočet na pohoštění. Říkáme, že Spojené království drasticky snižuje své přídavky na děti a financování vysokých škol, odkládá projekty výstavby školních zařízení a přistupuje k dalším bolestným škrtům jenom proto, abychom financovali více lahví šampaňského a více ústřic pro Evropský parlament? Je rozumné, aby Spojené království provádělo škrty ve výdajích na armádu, zatímco její čistý příspěvek Evropské unii se v několika příštích letech zvýší z částky přibližně 7 miliard liber na 8 miliard liber? To je pro britské občany jednoduše nepřijatelné.
(Potlesk ze skupiny EFD)
Lucas Hartong
(NL) Pane předsedající, když slyším poznámky o rozpočtu na rok 2011 pronášené poslanci ze skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a zejména skupiny Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu, jímá mě zahanbující pocit, že nechci být součástí tohoto Evropského parlamentu. Zatímco lidé v naší vlasti jsou nuceni žít v nejistotě, zda nepřijdou o svou práci a příjem, a čekají, že jim politici půjdou příkladem a budou šetřit, kde to bude možné a vynakládat prostředky jen v těch případech, kde to bude absolutně nezbytné, Komisi a Parlamentu se skutečně podařilo, téměř plošně zvýšit výdaje na zbytečné a neužitečné koníčky všeho druhu.
Zatímco komisař Barroso vyzývá členské státy, aby šetřily, jeho Komise a Evropský parlament zvyšují rozpočet na rok 2011. To už ani nemůžete brát vážně; ale přesto se to děje. Vypadá to, že tato sněmovna si neuvědomuje, co ve skutečnosti působí starosti občanům v jejich vlasti. S jedinou světlou výjimkou, je to jen děsivá, neutěšená existence, s neúnosnými životními náklady.
Někteří z vás v této sněmovně si asi řeknou, ach to je jenom ta podivná Strana svobody (PVV), co se k něčemu vyslovuje - a je to pravda, pane předsedající, že dnes nastavujeme zrcadlo a klademe nepříjemnou otázku: "Je nutné plýtvat penězi našich občanů na luxusní služební vozy, používané i pro soukromé účely? Je nutné vynakládat peníze na oslavy, zatímco Evropa je uprostřed hluboké hospodářské krize? Je nutné zřizovat nákladnou Službu pro vnější činnost, když všechny členské státy jsou dokonale schopny si tuto činnost obstarat samy? Je nutné udržovat při životě zbytečné nákladné výbory a posílat více peněz na území Jemenu a do Palestiny?'
Je to jenom PVV. Ale nepleťte se: PVV již není v Evropě sama. Bojujeme za práva občanů a chceme, aby náš hlas zazněl v tomto nákladném cirkuse. Jsem hrdý na svou vlast a na její občany a i nadále budu promlouvat v jejich prospěch, protože je třeba tyto věci říci a protože je chci říci. Z těchto důvodů budeme hlasovat proti rozpočtu na rok 2011.
(Řečník souhlasil s tím, že odpoví na otázku na základě zvednutí modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu)
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Pane předsedající, z argumentů, které zde přednesl pan Hartong a z pozměňovacích návrhů této strany je zjevné, že Nizozemská strana svobody (PVV) je protievropská. PVV se také označuje za stranu, která bojuje proti kriminalitě a chce posílat lidi zpátky do jejich vlasti. Moje otázka na pana Hartonga zní: jak to chcete udělat, jestliže celkový rozpočet Europolu stanovíte na nulu, jestliže úsporami zničíte Schengenský informační systém a jestliže zcela zrušíte příspěvek ve výši 113 milionů eur do Evropského návratového fondu?
Lucas Hartong
(NL) Pane předsedající, mnohokrát děkuji za tuto otázku kolegy poslance. Jak pan Gerbrandy také ví, boj proti terorismu a související politika je v kompetenci členských států a my jsme přesvědčeni, že nespadá do pravomoci Evropské unie. Kromě toho jsem si jist, že můj vážený kolega poslanec také ví, že v nedávných letech byl zjištěn v rámci Europolu velký výskyt podvodů, o nichž jsme nedávno diskutovali v této sněmovně, a to mi připadá jako dostatečný důvod, aby byla politika týkající se policie vrácena opět do působnosti členských států.
(Řečník souhlasil s tím, že odpoví na otázku na základě zvednutí modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu)
Andreas Mölzer
(DE) Pane předsedající, chtěl bych panu Hartongovi také položit otázku. Moc rád bych věděl, zda, vzhledem k této kritice financí Evropské unie, jeho strana, jež má samozřejmě v současném okamžiku v nizozemském parlamentu klíčovou roli z hlediska podpory vlády, chce, aby stát Nizozemsko, který také odvádí čisté příspěvky do rozpočtu Unie, snížil čistou částku, již platí?
Lucas Hartong
(NL) To je velice zajímavá otázka a je to také téma, o kterém se bude v této sněmovně hodně diskutovat. Nová vláda v Nizozemsku skutečně učinila snížení příspěvku odváděného Evropské unii prioritou a mě to těší a jsem za to také vděčný. Kromě toho budeme určitě chtít přednést příspěvek do diskuze o víceletém finančním rámci této sněmovny. Mohu vás tedy ujistit, že budeme velice kritičtí, pokud jde o další zvýšení rozpočtů na rok 2011 a na následující roky.
José Manuel Fernandes
(PT) Pane předsedající, pane Wathelete, pane komisaři, dámy a pánové, rozpočet na rok 2011, který navrhuje Parlament, je ambiciózní, inteligentní a respektuje závazky, které Parlament přijal, důsledně a zároveň realisticky. Jsem si zcela jist, že uskutečnění této inteligentně formulované ambice je proveditelné, neboť rozpočet EU i nadále představuje přibližně 1 % hrubého národního důchodu.
Tento rozpočet také jasně prokazuje, že je třeba revidovat víceletý finanční rámec, vzhledem k těsným rozpětím pro jeho položky, a to zejména položek 1A, 3B a 4. Je také evidentní, že je naléhavě nutné uskutečnit rozpravu o potřebě nových zdrojů pro rozpočet Unie.
Provádění politik a programů odsouhlasených orgány Evropské unie je zajištěno proti vůli Rady, která navrhuje drastické a svévolné škrty v prostředcích na platby i na závazky, které nejsou v souladu s racionální finanční a rozpočtovou správou. A co je nejhorší, zpochybňují provádění iniciativ a investic, které jsou pro Evropskou unii užitečné a přínosné.
Stejně tak je pozitivní - a blahopřeji v tomto ohledu zpravodaji - že si vytyčujeme jako prioritu politiky týkající se mladých lidí, vzdělávání a mobility. Navýšili jsme finanční prostředky přidělené na program celoživotního vzdělávání, program PESSOA, program mobility výzkumných pracovníků, program Erasmus Mundus a rámcový program Konkurenceschopnost a inovace. Pokud jde o mobilitu zaměstnávání mládeže, rád bych poukázal na pilotní projekt, na němž jsem se osobně podílel: "Vaše první zaměstnání v zahraničí".
Kromě toho nesmím opomenout vyzdvihnout cíl špičkové kvality tvorby právních předpisů ve spojení s přesností, vytyčený Parlamentem, jak dokládá škrt ve výši 25 milionů eur, oproti počátečnímu návrhu před jednáním s předsednictvem.
Derek Vaughan
Pane předsedající, především bych rád poděkoval zpravodajům za práci, kterou odvedli na rozpočtu. Každý rozpočet je náročný, ale v souvislosti se škrty v členských státech je tento rozpočet snad ještě náročnější než obvykle.
Koaliční vláda ve Spojeném království zítra skutečně oznámí drastické škrty ve výši přibližně 83 miliard liber šterlinků, které se dotknou každého jednotlivého občana ve Spojeném království. Jsme přesvědčeni, že to je příliš náhle, příliš brzy a příliš mnoho.
Všichni ovšem víme, že musíme být obezřetní, pokud jde o výdaje Evropské unie a proto musíme zaručit, aby Evropská unie vynakládala své prostředky prozíravě. Musíme také zajistit, aby oba orgány, Evropská unie i Evropský parlament, byly schopny vykonávat své povinnosti a my měli možnost financovat naše priority - priority jako jsou strukturální fondy a výzkum a vývoj, z nichž mají užitek jednotlivci, společnost i malé a střední podniky v celé EU. Všechny tyto věci nám také pomohou dostat se z deficitu a z dluhu. Tyto položky by neměly být chápány jako zbytečné výdaje, ale jako investice do naší budoucnosti.
Zatímco členské státy si chtějí cestu z krize proklestit prostřednictvím škrtů, věříme, že dokážeme pomoci navrhnout jinou strategii: strategii založenou na odstranění potíží jako je dluh, deficit a rostoucí nezaměstnanost. Protože pro tyto priority potřebujeme najít financování, musíme samozřejmě sledovat zbytečné výdaje a administrativní náklady. Pokud jsou výdaje navíc opodstatněné, měli bychom je podporovat. Připomeňme si, že některé výdaje navíc, které teď EU má, jsou důsledkem rozhodnutí podporovaných členskými státy, jako je například Služba pro vnější činnost a vytvoření tří nových agentur pro správu finančních záležitostí.
Pokud jsou výdaje zbytečné, měli bychom se proti nim postavit. To se týká souhrnného rozpočtu i rozpočtu Evropského parlamentu. Zpravodajka již uvedla některé příklady oblastí, ve kterých jsme se snažili prosadit v rozpočtu Parlamentu úspory. Uvedu jeden příklad za všechny: uvolnění rezervy na druhou tranši ve výši 1 500 eur na jednoho poslance měsíčně. Dříve, než budeme uvažovat o uvolnění rezervy, musíme získat údaje o úplných nákladech, které si vyžádá přijímání dalších zaměstnanců. Doufám, že kolegové poslanci tento názor podpoří.
Doufám také, že až budou kolegové poslanci zítra hlasovat, pečlivě posoudí každý jednotlivý pozměňovací návrh s cílem zajistit, abychom docílili optimální vyváženosti mezi potřebou investic, výkonem našich povinností jako Parlamentu a obezřetných veřejných výdajů. Nepochybuji o tom, že každý poslanec si přeje zajistit, aby Evropská unie vytvořila přidanou hodnotu k výdajům členských států a také ve prospěch jednotlivců i veřejnosti.
A konečně doufám, že při dohodovacích jednáních Rada uzná, že musí usilovat nejenom o rozpočtové škrty, ale také o investice a růst podporující vytváření pracovních míst v celé Evropské unii, což zoufale potřebujeme.
Carl Haglund
(SV) Chci poděkovat zpravodajce, která odvedla vynikající práci. Mé díky patří také zpravodaji Rozpočtového výboru, který vedl jednání mimořádně kompetentně.
Potýkáme se nyní se svízelnou hospodářskou situací, což je skutečnost, na jejíž konkrétní projevy poukázali mí kolegové poslanci. Jménem mé skupiny jsem odpovídal za to, co jsme nazvali "ostatní části rozpočtu". V dobách hospodářských potíží je snadné skončit u symbolické debaty o vlastních nákladech Parlamentu a o zvyšování nákladů. Není nic jednoduššího než to vykládat jako populistické gesto, ale jak správně uvedl můj kolega ze Spojeného království, náklady na asistenty poslanců a náklady na reprezentaci předsedy Parlamentu jistě nejsou mimořádně vysoké, pokud o nich uvažujeme v celkovém kontextu a v kontextu rozpočtu Evropské unie; mají však svůj symbolický význam. Měli bychom se pravděpodobně zaměřit na naše vlastní náklady a v době tíživé hospodářské situace je nezvyšovat.
Pokud jde o návrh rozpočtu jako celku, chtěl bych se vyjádřit kriticky na adresu Rady. Chápu, že Rada chtěla v letošním rozpočtu provést určité škrty. Je naprosto logické, že nechceme například zvýšení rozpočtu o 6 %, ale zároveň se jeví jako poněkud nekonzistentní provádět škrty v oblasti výzkumu a vývoje a inovací, jestliže jsme se na jaře, tedy v době velmi nedávné, dohodli společně na strategii Evropa 2020, v níž byly tyto oblasti označeny za klíčové. Priority Rady pro rozpočet na rok 2011 se proto zdají být mírně nelogické.
A konečně, pokud jde o rozpravu o našich vlastních zdrojích, mnozí z nás ve skupině Aliance liberálů a demokratů pro Evropu ji velice uvítali. Je nezbytná. Momentálně tu vedeme jakýsi zápas ve volném stylu o financování rozpočtu, který není příliš konstruktivní. Je pozitivní, že nyní můžeme diskutovat o jiných modelech zajištění budoucího rozpočtu Evropské unie.
François Alfonsi
(FR) Pane předsedající, rozpočet na rok 2011 je prvním rozpočtem Unie na základě nových ustanovení Lisabonské smlouvy. Naši zpravodajové odvedli kus velmi dobré práce jménem evropských orgánů, za což jim děkujeme. Našemu parlamentu se podařilo odolat tlakům na zavedení restriktivních rozpočtových opatření na úkor našich priorit, zejména v oblasti udržitelného rozvoje. Vítáme některé pozměňovací návrhy, které byly schváleny.
Jako poslanec z Korsiky také oceňuji skutečnost, že finanční prostředky z rozpočtu Evropské unie budou od této chvíle k dispozici k financování programů ve prospěch ohrožených jazyků v Evropě, bez ohledu na jejich postavení v rámci vlastního členského státu. Jsme také přesvědčeni, že tento rozpočet EU je podnětem k rozpravám, které jsou nezbytné pro budoucnost Evropy. Hlasování pro přijetí rozpočtu na rok 2011 je, co se nás týče, prvním krokem. Práce Parlamentu teprve začíná.
Za prvé, musíme zajistit výkon našich nových pravomocí. Komisi a hlavám států byly v tomto ohledu vyslány zajímavé signály, zejména pokud jde o projekt ITER.
Za druhé, musíme podnítit diskuzi a za tímto účelem dosáhnout rovnováhy sil, která by umožnila navýšit naše zdroje u příležitosti nadcházejícího víceletého finančního rámce na období 2014-2020. Potřebujeme, aby Unie měla své vlastní zdroje, jako je daň z finančních operací nebo zavedení evropské uhlíkové daně.
Rozpočet na rok 2011 proto výslovně nastoluje podněty k rozpravám, a to přesto, že se k němu vážou pouze symbolicky. Prostřednictvím tohoto rozpočtu Parlament přijal opatření k výkonu svých nových povinností a připravuje se na rozpravy, které určí budoucnost Unie.
Lajos Bokros
Pane předsedající, rozpočet Evropské unie na rok 2011 je prvním rozpočtem, který má být sestavován na základě Lisabonské smlouvy, ale není prvním rozpočtem v období úsporných opatření. Světová finanční krize odkryla hluboké strukturální nedostatky evropského modelu rozvoje založeného na vysokých daních, vysokém fiskálním přerozdělování, nedostatečně pružných trzích práce a zbytečně rozbujelých sociálních dávkách. Nyní nastává čas přehodnotit a reformovat stávající koncept zdaňování, nejenom na úrovni členských států, ale i na úrovni Společenství.
Rozpočet Evropské unie na rok 2011 vykazuje některé znaky úsporných opatření, ale není dostatečně důsledný pokud jde o strukturální změny. To souvisí se skutečností, že mnozí lidé zaměňují kvantitu za kvalitu a jsou přesvědčeni, že čím vyšší jsou výdaje, tím znatelnější bude jejich účinek na evropskou ekonomiku a společnost. Kromě toho požadují další finanční prostředky, neboť Lisabonská smlouva a strategie Evropa 2020 svěřily Společenství nové pravomoci.
Problémem této koncepce je ale jedno zásadní nedorozumění. Rozpočet Evropské unie je ve srovnání s rozpočty členských států malý - a oprávněně. Není třeba jej zvyšovat, aby plnil své funkce. Nejdůležitější je struktura rozpočtu a efektivnost výdajů. Důrazné zaměření na inovace, výzkum a vývoj, vyšší úroveň vzdělání, vybrané oblasti energetiky, dopravy, zemědělství a rozvoje venkova je dostatečnou zárukou jeho pozitivního fungování. Náš rozpočet je zcela jiný než rozpočty členských států, které mají velmi malý podíl diskrečního rozhodování o výdajích. U nás je tomu přesně naopak. Rozpočet EU by měl být chápán jako rozpočet investiční, ne jako rozpočet pro aktuální potřeby. Měl by se zaměřit výhradně na investice do společné evropské budoucnosti.
To je také důvod, proč je naše skupina kategoricky přesvědčena, že rozpočet EU nemusí růst. Nikdy nenahrazuje vnitrostátní rozpočty, které jsou symbolem národní suverenity členských států. Není potřeba zavádět celoevropskou daň. Daně na úrovni Společenství by nenahrazovaly, ale nevyhnutelně pouze doplňovaly daňový systém členských států, a dále tak zvyšovaly daňové nevýhody, které má eurozóna ve srovnání se zbytkem světa.
ECR je rovněž proti emisi dluhopisů. Dluhové cenné papíry představují dluh a otevíraly by prostor k vytváření deficitů dále kumulujících dluh. Máme dost dluhů na úrovni členských států a ještě více závazků bez potřebných zdrojů k jejich financování. Nepotřebujeme kupit další dluhy, které by zničily budoucnost evropské mládeže a v jejichž důsledku by byl konečný úpadek Evropy nezvratný. ECR souhlasí s prioritami rozpočtu na rok 2011 tak, jak je formuloval zpravodaj - mládež, vzdělávání a mobilita - pokud však bereme tyto cíle vážně, logicky z toho vyplývá, že naši mladí lidé v éře negativního demografického vývoje rozhodně nepotřebují větší fiskální zátěž, ale spíše více solidarity a investic do naší společné budoucnosti.
João Ferreira
(PT) Pane předsedající, pane komisaři, tento rozpočet, stejně jako rozpočty jiné, je determinován limity mimořádně restriktivního víceletého finančního rámce, který fakticky znemožňuje jakoukoli případnou hospodářskou a sociální soudržnost. Vzniká proto naléhavá potřeba provést střednědobý přezkum tohoto finančního rámce, jak zde již uvedli kolegové poslanci. Navrhovaný rozpočet ale opět neodpovídá částce dohodnuté ve víceletém finančním rámci. Tváří v tvář stále se zhoršující krizi, nezaměstnanosti a životním podmínkám pro miliony lidí, si všichni z nás mají možnost znovu uvědomit, co ta do nebes vynášená evropská solidarita pro někoho ve skutečnosti znamená.
Buď je rozpočet nástrojem solidarity, který zmírňuje nerovnosti, podporuje hospodářskou a sociální soudržnost, zaměstnanost a sociální pokrok a slouží tak zájmům pracovníků a lidí nebo je to spíše nástroj nerovnosti, který prosazuje neoliberální principy a přispívá k nejistotě udržení pracovního místa, nezaměstnanosti, zahraničnímu intervencionismu a válkám a znevažuje tak zájmy pracovníků a lidí.
To je také signál, který lze vyčíst ze zostřujících se bojů v celé Evropě. Fakt, že tento rozpočet je nedostatečně financovaný, od samého začátku ohrožuje jeho přerozdělovací funkci a dále zhoršuje zhoubné účinky politik prosazovaných Evropskou unií.
Chtěli bychom proto říci, že k tomuto rozpočtu existuje alternativa, která je nejenom možná, ale stále nezbytnější. V rámci různých návrhů, jež jsme předložili za tímto účelem, jsme dali podnět k vytvoření evropského programu pro zaměstnanost a udržitelný rozvoj, který by měl z hlediska výdajů dopad na 1 % hrubého domácího produktu a byl by rovněž financován kapitálem z členských států. Cílem tohoto programu by bylo dosáhnout skutečného sbližování podporujícího potenciál každé země, udržitelné využívání jejích zdrojů, investice do výroby a vytvoření pracovních míst s příslušnými právy.
Bastiaan Belder
(NL) Vážená paní předsedající, hospodářská krize nás nutí k tomu, abychom hospodařili šetrně, čehož jsou jasným důkazem rozpočty členských států. Evropský parlament se však rozhodl zvýšit rozpočet Evropské unie na rok 2011. Skutečnost, že zpravodajové na vysoké politické úrovni jsou stále obviňováni z navrhování příliš nízkých finančních částek, nelze žádným způsobem ospravedlnit.
Parlament navíc vyjádřil své přání, aby Evropská unie byla nezávislejší při shromažďování svých vlastních finančních prostředků. Zásada financování Evropské unie členskými státy se tudíž stala terčem kritiky. Skupina Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu navrhuje daň z finančních transakcí, jejíž zisky by šly do rozpočtu Evropské unie. Daň na úrovni celé Evropské unie by nicméně byla nežádoucí. Pokud by měla být zavedena daň hrazená bankami, zisky z této daně by musely být využity na splácení vysokých státních dluhů v jednotlivých členských státech. Koneckonců právě členské státy musely vynaložit obrovské finanční částky, aby banky zachránily.
Angelika Werthmann
(DE) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, rozpočet Evropské unie na rok 2011 představuje výzvu pro všechny: pro Parlament, Radu i Evropskou komisi. Od chvíle, kdy Lisabonská smlouva vstoupila v platnost, má Evropský parlament více zodpovědnosti a více legislativní práce. Zaprvé bych chtěla připomenout, že rozpočet Evropské unie v současné době činí něco málo přes 1 % HND.
Ráda bych se konkrétně vyjádřila ke třem bodům.
Zaprvé, rozpočet Evropské unie na rok 2011 nastavil priority, které musejí být posíleny v důsledku hospodářských problémů, které se v celé Evropě objevily po vypuknutí strukturální krize posledních let. Nejdůležitější je, aby v jádru našeho úsilí zůstala snaha o snížení současné úrovně nezaměstnanosti v Evropě, například formou investic do hospodářství, průmyslu, cestovního ruchu a energetické a klimatické politiky a dále zabezpečováním stávajících pracovních míst a vytvářením míst nových. V tomto ohledu mám konkrétně na mysli priority mládeže, vzdělávání a mobility. Musíme věnovat pozornost programům, jako je například program celoživotního učení či program Mládež v akci. Podporují strategii Evropské unie pro hospodářskou obnovu a také strategii EU 2020. Pro mladé lidi se díky lepšímu vzdělání - zejména pak takovému vzdělání, které jim poskytne kvalifikaci - otevřou na trhu práce znatelně lepší příležitosti. Erasmus neusnadňuje jen osvojování jazyků, ale také mobilitu - a ta je v době globalizace nepostradatelná. Avšak co se týče mobility, mladí lidé musí být rovněž schopni nést zodpovědnost, a tento program by měl být využíván v mnohem vyšší míře.
Zadruhé, hlavním cílem společné zemědělské politiky musí i nadále být udržení tržní stability a zabezpečení potravin.
A v neposlední řadě, má třetí připomínka je, že peněz v těchto složitých hospodářských dobách není nazbyt. Jak už jsem prohlásila při mnoha příležitostech, musíme zefektivnit administrativu ve všech možných oblastech a také nalézt součinnost se členskými státy a zužitkovat ji.
Alain Lamassoure
(FR) Vážená paní předsedající, pánové ministři, pane komisaři, přijetím těchto pozměňovacích návrhů k návrhu rozpočtu na rok 2011 se chce Rozpočtový výbor zachovat zodpovědně. Rozumíme stanoviskům vlád, pane ministře.
Ve všech zemích se realizují odvážné a neoblíbené politiky, které mají za cíl snížit schodky, jejichž výše už není nadále přijatelná. Evropský parlament vyjádřil těmto politikám svou podporu. V těchto souvislostech nemůžeme po členských státech požadovat, aby zvýšily své daně či svůj dluh, a financovaly tak značné zvýšení evropského rozpočtu.
Proto Evropský parlament nebude poprvé za dvacet let hlasovat pro žádné pozměňovací návrhy, které přesahují strop současného finančního výhledu. A podobně tam, kde Rada dosáhla symbolického zvýšení položek závazků o 0,2 %, Rozpočtový výbor navrhuje 0,8 % v současných eurech, jedná se tedy o snížení, co do objemu. Co se týče plateb, pane ministře, Evropský parlament bude pozorně naslouchat Radě, jejíž jasné zprávě jsme porozuměli.
A Evropský parlament zase očekává podobný smysl pro zodpovědnost na straně Rady. Lisabonská smlouva uděluje Evropské unii nové či větší pravomoci: společnou energetickou politiku, společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, společnou imigrační politiku, společnou vesmírnou politiku atd. Bylo by zodpovědné, abychom našim občanům namlouvali, že tyto politiky budeme realizovat, aniž bychom na ně před druhou polovinou tohoto desetiletí vynaložili jediné euro? Ambiciózní program Evropa 2020 byl Evropskou radou jednomyslně přijat v červenci loňského roku. Je zodpovědné, abychom po šesti měsících neměli ani nejmenší potuchu o tom, jak ho financovat? Jsme svědky toho, že financování evropského rozpočtu zdaňováním vnitrostátních rozpočtů vedlo do slepé uličky jak v politické, tak ve finanční oblasti. Bylo by zodpovědné odmítnout další vývoj tohoto systému?
Podle našeho názoru by vyjednávání o rozpočtu na rok 2011, který je prvním rozpočtem podle ustanovení Lisabonské smlouvy, měla doprovázet politická dohoda, jejíž pomocí bychom zajistili budoucí financování politik Unie, dohoda o přezkumu finančních výhledů z roku 2012, aby bylo doplněno financování již probíhajících projektů, jako je ITER či Galileo, a aby se začaly financovat nové pravomoci udělené Lisabonskou smlouvou a priority programu Evropa 2020, a dohoda o zahájení diskuze o reformě vlastních zdrojů. Parlament tuto reformu požadoval již před třemi roky. Těší nás, že Komise podniká první nesmělé krůčky a předkládá některé potenciální možnosti.
Dohodněme se, že na tom všechny tři naše orgány budou pracovat společně, s pomocí vnitrostátních parlamentů. Potřebujeme dohodu o postupu a rozvrh v rámci této globální dohody, které se stejně jako Rada všemi dostupnými prostředky dovoláváme.
Ivailo Kalfin
(BG) Jak již mí kolegové poslanci zmínili, rozpočet Evropské unie na rok 2011 se schvaluje podle nového postupu, nad nímž musí Evropský parlament a Rada najít společný konsensus. Evropský parlament tento konkrétní bod plně uznává.
Během diskuzí v Rozpočtovém výboru jsme zaujali velmi odpovědný postoj a neudělali jsme to, co je naprosto běžné pro všechny poslance všech parlamentů, tedy požádat o více zdrojů, jelikož bychom se tím pádem dostali do konfliktu se zástupci výkonné moci.
Naopak jsme dospěli k názoru, že v atmosféře hospodářské recese, kdy se vnitrostátní rozpočty nacházejí pod neustálým tlakem různých omezení, musí jít v této oblasti rozpočet Evropské unie příkladem. Požadavek členských států, v němž se odráží i požadavek evropských občanů, spočívá v tom, aby se při vynakládání veřejných zdrojů jednalo co možná nejopatrněji a nejefektivněji.
Podařilo se nám dosáhnout co nejvyššího možného zlepšení efektivity. Výsledkem je to, co jsme navrhovali. Evropský parlament se vůbec poprvé chová takto zodpovědně již od samého počátku rozpravy o rozpočtu. Zároveň s tím také očekávám, že i Rada znovu zváží své postoje.
Nesmíme zapomínat, že i zvyšování efektivity má své meze. Snížení zdrojů má za následek snížení politických ambicí. Jaký signál pak Rada dává tím, že navrhuje drastické snižování zdrojů v podokruhu 1a? Právě tyto zdroje jsou konkrétně určeny na inovace a inteligentní růst, který rovněž poskytuje základ pro všechny vnitrostátní programy určené k nalezení východiska z krize a pro strategii Evropa 2020.
Jak je možné těchto cílů dosáhnout, jestliže snížíme rozpočet? To v praxi znamená, že odmítneme celou řadu evropských priorit. Kdy jsme k evropským občanům upřímní? Když Rada oficiálně ohlašuje nové politiky, když uděluje evropským orgánům nové funkce, nebo když nerozhodne o snižování zdrojů?
V posledních letech se evropský rozpočet stává čím dál tím menší součástí hospodářství Evropské unie. Zároveň s tím dochází ke zvyšování počtu funkcí, které jsou Evropské unii svěřovány. Tím následně vyvstává problém, že rozpočet je základním nástrojem pro plnění jistých politických cílů. Není cílem sám o sobě. Evropský rozpočet poskytuje daňovým poplatníkům přidanou hodnotu. Jeho prostřednictvím lze dosáhnout mnohem více, než by bylo možné dosáhnout, kdyby s týmiž zdroji hospodařilo 27 členských států.
Evropský rozpočet a rozpočty vnitrostátní nelze přímo spojovat. Současné snižování výdajů ve vnitrostátních rozpočtech je důsledkem toho, že se loni zvýšily. To se s evropským rozpočtem, který je mnohem stabilnější, nestalo.
Alexander Alvaro
(DE) Vážená paní předsedající, chtěl bych poděkovat zejména oběma zpravodajkám. Jak již mnoho mých kolegů poslanců řeklo, skoro to vypadá, že pracujeme podle rovnice "více peněz rovná se lepší politiky". Já se však domnívám, že pravý opak je pravdou, jinými slovy, že lepší politiky jsou opodstatněním pro více peněz. Musí to fungovat tak, že peníze, které zpřístupníme, musejí být vynaloženy efektivně. Pokud to spolu se souvisejícími kontrolami budeme považovat za zásadní kritérium, povede to k úspěchu. Nemá smysl, abychom financovali posvátné koncepty, jako je např. rozpočet na zemědělství či strukturální politika a politika soudržnosti, pokud je nebudeme zároveň reformovat a modernizovat. Naprosto souhlasím s mnohými z mých kolegů poslanců, kteří zde již řekli, že se musíme soustředit na oblasti výzkumu a vývoje, obnovitelných energií, energetické bezpečnosti a mobility ve vzdělávání.
Co se týče otázky disciplíny, dovolte mi, abych se znovu vrátil k dohodě, které bylo dosaženo v Deauville, protože disciplína je něco, co musíme očekávat rovněž od členských států. Zpravodajská služba AFP citovala francouzského představitele: prohlásil, že "v Německu jsou ajatolláhové, kteří k těmto otázkám zaujímají nekompromisní, pruský postoj," přičemž měl na mysli nesmlouvavý postoj německé vlády. Já osobně pochybuji o tom, že tento francouzský představitel Evropy má natolik nonšalantní přesvědčení, že peníze, které nemáme, by měly být volně rozdávány, a že dluhy, které dnes vzniknou, by měly splácet budoucí generace. Nevěřím tomu, že by členské státy chtěly dělat právě tohle, a je rovněž na čase, abychom to v příslušných jednáních o rozpočtu prokázali tím, že projevíme disciplínu, ke které jsme vyzývali a kterou jsme ukázali v květnu.
James Elles
Vážená paní předsedající, blahopřeji zpravodajkám k jejich úsilí v těchto náročných a složitých finančních podmínkách, o kterých jsme slyšeli v rozpravě dnes odpoledne.
V době, kdy britská vláda navrhuje nejrozsáhlejší rozpočtové škrty za mnoho let, my jakožto konzervativci vyzýváme k pozastavení evropských výdajů. Domníváme se, že rozpočet Evropské unie musí být využíván k tomu, aby byla přidána skutečná hodnota v oblastech, jako je současné zajištění hospodářského růstu a zajištění obnovy v budoucnosti, stabilita v Evropské unii a po celém světě, snižování celosvětové chudoby a boj se společnou výzvou, kterou je změna klimatu.
Kromě toho jsme předložili pozměňovací návrhy usnesení o rozpočtu, v nichž požadujeme vysvětlení ve třech konkrétních oblastech: jde například o vysvětlení nákladů na vnější kanceláře Parlamentu v členských státech, rozruchu kolem financování nevládních organizací, k čemuž bychom rádi obdrželi zprávu od Evropské komise, a v neposlední řadě o vysvětlení ustanovení o vyplácení štědrých penzí, které jsou obsaženy ve služebním řádu, a to včetně penzí pro komisaře odcházející do důchodu. Na tyto otázky bychom v příštích měsících rádi obdrželi odpovědi.
Podíváme-li se na věc ze širšího hlediska, Evropská komise vydala dnes odpoledne tiskové prohlášení.
Zaprvé se domníváme, že situace, kdy čelíme nehorší finanční krizi za posledních sedmdesát let, není vhodným okamžikem k tomu, abychom se zamýšleli nad dalšími vlastními zdroji.
Zadruhé, pane komisaři, vzhledem k tomu, že říkáme "ano", potřebujeme vyšší míru flexibility, a "ano", chceme větší důraz na výsledky a vstupy, jak se to slučuje s požadavkem desetiletého finančního výhledu, když vidíme, že výsledky střednědobého přezkumu jsou v situaci, kterou prožíváme, naprosto nulové? Nemůžeme pevně stanovit čísla na deset let dopředu, když nevíme ani to, jak bude evropské hospodářství vypadat za dva roky.
A konečně, co se mé země týče, náš čistý příspěvek se v příštích dvou letech zvýší o 60 %, ale přitom jsme se nedočkali žádné související změny v SZP. Proč by tomu mělo být letos jinak? Měli bychom požadovat omezení čistého příspěvku do doby, než bude vypracován spravedlivý systém rozpočtu Evropské unie.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Vážená paní předsedající, víme, že rozpočet Evropské unie je hlavním nástrojem pro realizaci politických směrů a priorit. Rovněž víme, že povahu rozpočtu vpodstatě určuje finanční rámec na období 2007-2013. Z politického hlediska se tím pádem jedná o neflexibilní nástroj. Uniká nám však - mohu-li to tak říci - tento absurdní paradox: během největší finanční krize, které padli za oběť pracovníci i celé rodiny, malé a střední podniky i mladí lidé, spočívají všechny návrhy, které Komise představila Radě, v pobídkách pro společnosti ze soukromého sektoru. Může snad po všechny ty roky dogmatismus tzv. volného trhu a ambiciózní Lisabonská strategie za kritickou úroveň nezaměstnanosti a za zvýšení úrovně chudoby a podzaměstnanosti? Kam jsme se dostali za všechny ty roky, kdy jsme se zaměřovali na vybavení a strategický postoj k mezinárodním právním předpisům, který je v navrhovaném rozpočtu zachován? Jestliže stávající model selhává, proč nepřijít s nějakou odvážnou sociální změnou?
A konečně bych vás rád upozornil na problém lidí, kteří se ztratili na Kypru během turecké invaze a během následných událostí v letech 1963 až 1967, které vedly k rozdělení ostrova. Vítáme skutečnost, že Evropský parlament opět schválil přidělení částky 3 milionů eur Výboru pro pohřešované osoby na Kypru. To bude významné jak pro kyperské Turky, tak i pro kyperské Řeky. Musím však zdůraznit, že Turecko musí umožnit, aby byl osud našich pohřešovaných osob systematicky a cíleně objasňován a aby byly zpřístupněny veškeré informace, které jsou klasifikovány jako vojenská tajemství.
Frank Vanhecke
(NL) Vážená paní předsedající, zastupuji v této sněmovně populaci, která Evropské unii poskytuje proporcionálně nejvyšší čistý příspěvek z peněz daňových poplatníků. Každý Vlám a každá Vlámka poskytuje ročně čistý příspěvek ve výši zhruba 290 eur na to, aby bylo zajištěno fungování evropských institucí. My Vlámové jsme na prvním místě mezi evropskými daňovými poplatníky.
Proto považuji za obzvláště nepřijatelné, že již v prvních odstavcích hrozí tato zpráva prstem těm, kteří se opovažují klást otázky - oprávněné otázky - o výši příspěvku Evropské unie a o přínosu velké části výdajů Evropské unie. Není vůbec jisté, že peníze daňových poplatníků budou na evropské úrovni vynakládány efektivněji než na úrovních, které jsou blíže daňovým poplatníkům - opak je ve skutečnosti pravdou.
Dle mého názoru je způsob, jakým se i nadále rozrůstá byrokratický kolos Evropské unie, rovněž nepřijatelný, zejména nyní, kdy se ve všech těch evropských institucích vyplácejí královské platy a příspěvky. Nemluvě o evropských dotacích, např. 1 miliardě eur ročně pro nevládní organizace, na které se jen zřídka uplatňují nějaká kritéria efektivnosti.
Všechny členské státy Evropské unie čelí skutečnosti, že je nutné vyvíjet obrovské finanční úsilí a zavádět veliké úspory. Mohli bychom ze strany Evropské unie očekávat mnohem větší úsilí, ale zjevně si o sobě myslíme, že jsme o třídu lepší než všichni ostatní. A to je další příležitost, kterou Parlament i Evropská unie promarnily.
Reimer Böge
(DE) Vážená paní předsedající, s ohledem na to, co zde prohlásil pan Vanhecke, jsem v pokušení říci, že se jedná o velmi nízké pojistné pro vlámskou populaci Evropské unie, protože Evropská unie zaručuje mír, svobodu, prosperitu a snad i úctu a toleranci pro všechny v Evropské unii.
Diskutujeme o rozpočtu na rok 2011 v době, kdy konsolidujeme veřejné rozpočty. Ačkoli je struktura evropského rozpočtu samozřejmě zcela neporovnatelná se strukturami vnitrostátních rozpočtů, musíme být i přesto zdrženliví a musíme i přesto mluvit o oblastech, na které se v budoucnu zaměříme. Právě v tom spočívá ono hledání rovnováhy. Odmítnutí Komise i Rady provést přezkum a revizi by mělo de facto za následek to, že rozpočtové aspekty Lisabonské smlouvy by vstoupily v platnost se zpožděním. V čase globalizace, kdy se jedná o otázku hospodářského a politického přežití Evropské unie, není tato reakce adekvátní otázkám budoucnosti. V dohodovacím řízení budeme mít konečně možnost, jak doufám, si rozumně a rovnoprávně promluvit o přidané hodnotě a subsidiaritě, o pozitivních a negativních prioritách a zároveň s tím i o neodkladných politických požadavcích.
Spolu s tím musíme rovněž jednat o úpravě rozpočtové interinstitucionální dohody (IIA). Musíme se dohodnout na postupu, který budeme v budoucnu používat pro společnou diskusi a společné rozhodování o víceletém finančním rámci. Potřebujeme vyšší míru flexibility na základě bodů 21 a 23 rozpočtové interinstitucionální dohody. Kromě toho - omlouvám se Komisi - i přesto, že váš dokument uvádí, že využívání rozpočtu Evropské unie na mechanismus stability představuje inovativní využití rozpočtu Evropské unie, bych řekl, že se v podstatě jedná o obcházení Parlamentu. Na tom budeme rovněž muset ještě zapracovat.
Mám ještě jeden poslední a velice důležitý komentář směrem k Radě. Stěžujete si, že jsme provedli jistá snížení ve spojitosti s ITER. My pro ITER požadujeme spolehlivé víceleté řešení, ale vy byste si na současné škrty neměli stěžovat, když má ITER špatné řídící struktury. Tato otázka musí být vyřešena přednostně, následně budeme hledat rozumné řešení, ale ne takové, které bude rozděleno do malých porcí a rozdělováno po dobu tří let.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Vážená paní předsedající, realizujeme nové politiky, přijímáme nové výzvy, dáváme závazky třetím zemím, ale když přijde na lámání chleba, odmítnete je financovat novými penězi.
Zdá se, že pokyny Rady a Komise zní tak, abychom se starali o nové priority, ale zapomněli na ty staré. S takovýmto postojem nesouhlasíme. Kromě toho se domnívám, že pro to lze najít pouze dvě vysvětlení: buď nebyla učiněná rozhodnutí přijata dostatečně odpovědně, nebo bychom mohli věřit tomu, že zde panuje více či méně maskované protievropské naladění.
Co se týče první možnosti, chtěla bych říci, že když už člověk přijme závazek, měl by ho také splnit. Nemůžeme proto souhlasit s tím, aby se nejaktuálnějším záležitostem věnovalo 100% úsilí, a přitom se zapomínalo na ty, které jsou zřejmě méně aktuální.
Co se týče těch, jejichž jediným cílem je seškrtat rozpočet Evropské unie, chtěla bych je poprosit, aby si to rozmysleli. Uvědomuji si, že někteří tak činí proto, že nejsou přesvědčeni o myšlence evropské integrace. Některým lidem, jak jsme toho byli naneštěstí svědky i v této sněmovně, se vlastně nelíbí celá myšlenka jakéhokoli společného budování. Raději pracují sami na sebe a o své sousedy se nestarají. V současné době jsou nicméně v menšině.
V každém případě bude dohodovací výbor muset učinit rozhodnutí a my se shodujeme v základních otázkách. I my chceme financovat Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER). Otázka zní, jak? Budeme nové priority financovat tak, že seškrtáme ty předchozí, jak po nás chce Rada i Komise, nebo to uděláme tak, jak se má?
Dosáhli jsme dohody a dokázali najít 1,8 miliardy eur na Plán evropské hospodářské obnovy. Proč musíme nyní odstavit rámcový výzkumný program, abychom financovali ITER? Buďme konzistentní.
Nemůžeme s velkou pompou ohlásit strategii Evropa 2020 a snažit se dosáhnout udržitelného růstu z hospodářského, sociálního a environmentálního hlediska a pokoušet se splnit to, co se nepodařilo splnit Lisabonské strategii, a ihned nato odstavit např. výdaje na výzkum, abychom financovali výdaje na jiný výzkum. Pokoušejí se to ospravedlnit tvrzením, že žijeme v době škrtů.
Věc se má ovšem tak, že seškrtávají rozpočet každý rok, a současný finanční rámec byl přijat v roce 2005, kdy jsme se nacházeli v době hospodářského rozmachu! Proto se dohadujeme kvůli několika stamilionům eur: kvůli nedostatku ambicí těchto lidí v roce 2005 a kvůli tomu, že se nacházíme v období krize.
Neměli by nám říkat, že státní pokladnice členských států zbankrotují kvůli úsilí, o které žádáme. Chtěla bych pouze poznamenat, že se jedná o rozpočtové úsilí odpovídající 0,003 % hrubého národního produktu Unie. To mi přijde celkem přijatelné.
Riikka Manner
(FI) Vážená paní předsedající, vážený pane komisaři, zatímco rozpočet prochází procesem navrhování, zaslechli jsme z několika různých stran, že Evropská unie by si měla kvůli současné hospodářské bouři začít utahovat opasek. Nemůžeme se nicméně spokojit s rozpočtem pro stav recese, podle nějž bychom museli ustoupit ze společných závazků a zřejmě také z našich mezinárodních závazků.
Na škrtech Rady je obzvláště znepokojivá skutečnost, že se jedná o škrty, které jsou zaměřeny mimo jiné na výzkum a vývoj, jak bylo již dříve zmíněno. Nemáme právo nechat naše priority přijít vniveč jen proto, že členské státy chtějí hospodářský růst a nižší státní dluh. Zatímco zuří bouře, musíme být schopni podívat se rozhodněji do budoucnosti. Tento recept se ukázal být účinným například v mé domovské zemi, ve Finsku.
Lisabonské cíle zmiňovaly 3 % HDP jakožto cíl v oblasti výzkumu a vývoje. V současné chvíli dosahuje v celé Evropské unii zhruba 1,9 %. Zvýšení o 1 % by dalo podle odhadů vzniknout několika milionům pracovních míst. Máme tudíž pádný důvod snažit se tohoto velice důležitého a ambiciózního cíle dosáhnout.
Podle mého názoru dokazuje rozpočet na rok 2011, o kterém se bude zítra hlasovat, že Rozpočtový výbor považuje za důležité, abychom se i v budoucnu pokoušetli dosáhnout růstu skrze regiony. Z tohoto důvodu jsou škrty Rady v oblasti regionálního rozvoje naprosto neobhajitelné. Pevně doufám, že Rada rovněž ocení důležitost regionální politiky a jejího silného propojení se strategií Evropa 2020.
Hynek Fajmon
(CS) Rád bych učinil tři poznámky k přípravě evropského rozpočtu na příští rok. Podle mého soudu musíme usilovat o následující postup. Zaprvé, Evropský parlament musí vzít v úvahu reálnou ekonomickou situaci v členských státech, kdy ve většině států Evropské unie buď hospodářství klesá, nebo stagnuje a pouze v několika málo státech roste. Tuto skutečnost musíme mít na paměti, a nemůžeme proto požadovat zvyšování evropských výdajů v situaci, kdy zdrojů je málo. Zadruhé, Evropský parlament musí pokračovat v tradici vyrovnaného hospodaření s evropskými rozpočty. Je dobře, že máme vyrovnané rozpočty a nemusíme se potýkat s nutností sanovat dluhy jako téměř všechny členské státy. Zatřetí, Evropský parlament by měl projednat rozpočet tak, aby k jeho schválení došlo jako obvykle na posledním plenárním zasedání před Vánocemi. Jistota schváleného rozpočtu je pro ekonomickou stabilitu v Evropě důležitá a měli bychom být schopni ji tímto způsobem podpořit.
Giovanni La Via
(IT) Vážená paní předsedající, pane Wathelete vážený pane komisaři, dámy a pánové, zaprvé bych chtěl poděkovat paní Jędrzejewské a dalším poslancům za vynikající práci, kterou odvedli v uplynulých měsících a která umožnila vymezit postoj k rozpočtu na rok 2011 - nejprve k rozpočtu Komise a zítra k rozpočetu Parlamentu.
Podle mého názoru musí být výchozím bodem činnosti Evropské unie v souvislosti s rozpočtem koncept evropské přidané hodnoty, který, jak víte, znamená, že z evropských výdajů musí vznikat jasné, viditelné výhody pro Unii a její občany. V tomto ohledu by mělo být zdůrazněno, že zavádění nových politik a posilování pravomocí, které jsou již v celé Unii uznávány, jako je například výsledek vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, ukázaly jasněji než kdy dříve, že potřebujeme odpovídající rozpočet.
Z tohoto důvodu se domnívám, že by evropský rozpočet měl být i nadále dostatečně velký, aby bylo možno dosáhnout výsledků, kterých by se nedalo docílit prostřednictvím žádných jiných nákladů na vnitrostátní ani místní úrovni. To je ještě důležitější nyní v době krize, kdy jsou členské státy oddány složitému úkolu spočívajícímu v udržení nákladů pod kontrolou a nalezení rovnováhy svých vlastních rozpočtů a kdy Rozpočtový výbor předložil jednoznačný důkaz své pečlivé a zodpovědné politiky, když se mu poprvé za posledních dvacet let podařilo nepřekročit hranice víceletého finančního rámce.
Parlament se rozhodl řídit se v mnoha ohledech počátečním postojem Komise, přišel však s celou řadu navýšení, aby mohl financovat své vlastní priority, které navrhuje od března roku 2010 a mezi něž patří mládež, mobilita, výzkum a vývoj. Proto odstranil škrty, které navrhovala Rada a které byly často uplatňovány zcela nahodile, a to i v klíčových rozpočtových otázkách, jako tomu bylo v případě schvalování účetní závěrky v okruhu 2, na základě čehož vyšlo najevo, že tento návrh nebyl přijat na základěco jasného a rozumného politického rozhodování.
Rovněž se domnívám, že rozpočet na společnou zemědělskou politiku (SZP) musí být udržen na současné úrovni, zejména s ohledem na nadcházející revizi SZP, která proběhne po roce 2013 a která bude tudíž vyžadovat adekvátní výši financování, jež by tudíž měla být v souladu s částkou, kterou stanoví nynější rozpočet.
Edit Herczog
Vážená paní předsedající, nevím, co se vlastně stalo, ale chtěla bych promluvit jako navrhovatelka za Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE). Velice ráda dám k dispozici čas skupiny PSE, jelikož se jedná o vzácnou příležitost, kdy se evropští socialisté, Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku i Rozpočtový výbor jednohlasně shodli. Takže mohu mluvit o čemkoli. Jednomyslné dohody jsme dosáhli.
Co se týče kapitoly 1a a kapitoly 5 o řízení výzkumu a vývoje, všichni se domníváme, že zkrátka není přijatelné zavést škrty, které Rada představila v porovnání s předlohou návrhu Komise. Škrty jsou zkrátka nepřijatelné v oblastech hospodářské obnovy a hospodářské pobídky, veškerých politik týkajících se podnikatelů a politik v oblasti malých a středních podniků, které se týkají Digitální agendy, v oblasti inovačních politik, politik v oblasti výzkumu a vývoje, vesmírných politik a programů, jako je ITER.
Rozpočet musí být v souladu s hezkými slovy v naší Smlouvě a našich politikách, jako například EU 2020, velká Unie inovací, digitální přístup pro všechny, síť nové generace a tak dále.
Naše slova musí být v souladu s čísly, která jsou uvedena v rozpočtu. Takže rozpočet musí být v souladu s výzvami globálního světa v 21. století.
Můžeme zastavit Evropu, ale nemůžeme zastavit rozvoj světa, a proto panuje v našem výboru jednohlasná shoda - zaprvé o tom, že vyzveme k tomu, aby byl rozpočet obnoven podle návrhu Komise - což už sám o sobě byl kompromis, protože bychom bývali potřebovali více - a aby byly nalezeny další zdroje pro nové politiky podle Lisabonské smlouvy, zejména vesmírnou politiku a ITER.
Musíme pokračovat. Jsme připraveni najítv dohodovacím procesu kompromis, který je optimální pro evropské občany žijící v 21. století.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Vážená paní předsedající, má strana se domnívá, že není nijak potřeba, aby byl rozpočet na rok 2011 oproti rozpočtu na rok 2010 navýšen - není to nezbytné. Přejeme si nicméně, aby finanční zdroje byly vynakládány inteligentněji, tak, aby nám to umožnilo dosáhnout skutečné evropské přidané hodnoty.
Rada to však bohužel nedělá. Právě naopak, stará se o oblasti, které nejsou pro budoucnost důležité - zemědělství a soudržnost - a snižuje náklady na znalosti, inovace, udržitelnost a energetiku: přesně na ten typ investic, které budou v budoucnu určovat naši konkurenční pozici. Z tohoto důvodu mě nijak nepřekvapuje, že dokonce sedm členských států hlasovalo proti společnému postoji Rady.
Jak všichni víte, rozpočet je zcela neměnný a my, Parlament, nemáme v podstatě žádnou flexibilitu, abychom zamíchali s tím, co budou jednotlivé kapitoly obsahovat. I Rada si na tuto skutečnost již stěžovala. Je rovněž nanejvýš politováníhodné, že přezkum současného finančního výhledu je hotov teprve dnes, kdy už je příliš pozdě, aby byla tato flexibilita zavedena. Výsledkem tohoto všeho je, alespoň podle mého názoru, že Parlament nemá na výběr. Skutečně musíme zvýšit nezbytné náklady na znalosti, inovace, udržitelnost a energetiku, což povede ke zvýšení rozpočtu - jenže Rada nám prostě nedává jinou možnost.
A konečně, paní předsedající, musíme získat své vlastní zdroje, jelikož se jedná o jediný způsob, jak přimět Radu k tomu, aby změnila svůj názor.
Konrad Szymański
(PL) O novém rozpočtu Evropské unie hovoříme v kontextu krize veřejných financí, která panuje v celé řadě členských států, a v kontextu velice závažných škrtů, ke kterým dochází ve vnitrostátních rozpočtech, takže není nic podivného na tom, že podobné škrty chceme provádět i v rozpočtu Unie. Chtěl bych jen upozornit na skutečnost, že tím nejefektivnějším a nejsilnějším protikrizovým nástrojem, který máme k dispozici, je společný trh. Udržitelného společného trhu lze dosáhnout rychleji s použitím nástrojů v oblasti politiky soudržnosti a prostřednictvím strukturálních investic. Z tohoto důvodu se prosím nesnažte hledat škrty v těch oblastech, v nichž nemáme co do činění s politikou sociální podpory či s plýtváním penězi, ale s investicemi, které nám pomáhají získat veškeré výhody společného trhu, tedy trhu, který jsme v letech 2004 až 2007 rozšířili.
Ještě jedna věc. O novém rozpočtu dnes hovoříme v kontextu budování diplomatických institucí. Neočekávejte, prosím, že poslanci a poslankyně ze střední Evropy projeví bezvýhradnou podporu zvýšení výdajů na Evropskou službu pro vnější činnost v situaci, kdy jejich zájmy ani jejich země nejsou v těchto nově vzniklých institucích rovnoprávně zastoupeny.
Ingeborg Gräßle
(DE) Vážená paní předsedající, pane Wathelete, vážený pane komisaři, dámy a pánové, v otázce rozpočtu na rok 2011 je ze všeho nejdůležitější veřejné mínění v členských státech, a za to musíme přiznat zásluhu Radě - v tomto ohledu se vám dařilo. Předložili jste číslo minus 2,77 %, což je však jen zástěrka pro vnitrostátní parlamenty, které s těmito záležitostmi nejsou obeznámeny. Jinými slovy, udělali jste škrty tam, kde bylo už i tak příliš mnoho peněz v sázce, a potom se z Evropské parlamentu, který se v dobré víře pokouší tyto škrty zrušit, stane, abych tak řekla, zdroj veškerého zla a všechna vina je na něm. To je všechno docela důmyslné, ale je to příliš příliš průhledné na to, aby se vám to podařilo. Jakožto členka Výboru pro rozpočtovou kontrolu nevidím žádnou známku toho, že by se Rada zajímala o takový rozpočet Evropské unie, který by byl lepší z dlouhodobého hlediska. Kde je pak naše společné monitorování a kde je pak naše společná rozpočtová kontrola? Co se týče Rady, tohle nefunguje.
Ráda bych vyzvala - a obracím se nyní zejména na své kolegy poslance, protože zítra budeme hovořit mimo jiné i o rezervách - k tomu, abychom zlepšili své kontrolní mechanismy. Jde mi nyní především o rozpočet na správní výdaje, jednoduše proto, že se na něj vždy upírá značná pozornost i v členských státech. Od roku 2007 fungují v praxi kontroly zaměstnanců v oblasti správy a v oblasti koordinace. V provádění těchto kontrol musíme i nadále pokračovat. Opět jsme k tomuto účelu vytvořili rezervu. Komise má 100 oficiálních postů generálních ředitelů - 100 od léta. Podle svého vlastních měřítek jich má však povoleno pouze 87 míst. Další rezerva bude určena na požadavek, aby se Komise vrátila k číslu 87, které si sama stanovila. Již jsme řekli, že potřebujeme lépe sledovat provádění právních předpisů Evropské unie v členských státech, protože soulad s právními předpisy je stavebním kamenem Evropské unie. I na to existuje rezerva. Musíme se sami sebe zeptat, co se stane s generálním ředitelstvím pro rozvoj poté, co dojde ke zřízení Evropské služby pro vnější činnost, a co se stane s Úřadem pro spolupráci EuropeAid. Sedí v nich spousta lidí, a pokud nebudeme opatrní, v delegacích z Komise bude nadále sedět právě tolik lidí jako v delegacích Evropské služby pro vnější činnost. Zatím jsme v Evropské službě pro vnější činnost dokázali dosáhnout zvýšení efektivity o pouhé 1 %, přestože cílem je 10 %. I v tomto případě nás čeká prospěšný společný úkol, k jehož plnění Radu srdečně zvu.
Jens Geier
(DE) Vážená paní předsedající, pane Wathelete, vážený pane komisaři, domnívám se, že jsme se všichni, a to dokonce i pánové a několik dam z euroskeptických a antievropských frakcí této sněmovny, shodli na tom, že Evropská unie plní důležité úkoly a že plnění těchto úkolů představuje evropskou přidanou hodnotu, jelikož národní státy je buď nemohou splnit, anebo by koneční příjemci od národní států neobdrželi dotyčné peníze. Konkrétně posledně jmenovaný scénář způsobuje skutečnost, že členské státy nechtějí investovat úspory, ale musí je využít na to, aby snížily dluh, zatímco evropský rozpočet je z velké části investorem. Chceme-li tudíž dosáhnout cílů, které se zde stanovují každý týden, potřebujeme ambiciózní rozpočet, a to znamená nikoli méně peněz, ale více peněz v budoucnu. V této souvislosti se domnívám, že je důležité zdůraznit, že vnitrostátní rozpočty a rozpočet evropský se vzájemně doplňují.
Rada a členské státy se chovají, jako kdyby peníze, které proudí do evropské rozpočtu, v podstatě mizely ve velké černé díře. Tak tomu není - investují se do plnění cílů, na kterých jsme se zde předtím dohodli. Z tohoto důvodu také potřebujeme kritické prověření střednědobého finančního programu, jak navrhuje pan Böge. To může samozřejmě sloužit jen k tomu, aby se ukázalo, že Rada nemůže říci "ano" Lisabonské smlouvě, a zároveň s tím navrhovat ten či onen projekt financování, a přitom prohlašovat: ale vy žádné peníze na jeho realizaci nedostanete. Jestliže to není možné, pak sáhneme k nezbytnému odstraňování rozpočtových položek, které Parlament nepovažuje za priority.
Dámy a pánové, dokud Evropská unie nebude mít dostatečné množství svých vlastních financí, tuto diskuzi povedeme znovu a znovu. Je důležité - ne, nezbytné -, aby tyto vlastní zdroje nepředstavovaly další břemeno pro běžné pracovníky. Jakožto sociální demokrat jsem pro zavedení daně z finančních transakcí, protože tato daň obecně nepostihne běžné pracovníky a pomůže přibrzdit finanční trh. Pevně věříme, že ti, kteří způsobili krizi, jaká dosud neměla obdoby, a náklady, které musíme všichni vyplácet z veřejných rozpočtů našich vlastních členských států, by měli být vyzváni k tomu, aby tyto ztráty vyrovnali.
Oldřich Vlasák
(CS) Všechny úrovně veřejné správy počínaje místními samosprávami musí šetřit. Všechny evropské vlády, a to bez rozdílu, jsou nuceny omezovat výdaje státu. To se týká nejenom tolik diskutované situace Řecka, kterému se podařilo snížit rozpočtový deficit za prvních šest měsíců tohoto roku o 46 %, ale i České republiky, Německa, Irska a všech ostatních. Sama Evropská komise ostatně státům opakovaně vzkazuje: "Rychle zkroťte veřejné finance!"
Považuji proto za poměrně nelogické, že v době přetrvávající hospodářské krize Evropská komise navrhla evropský rozpočet na rok 2011 opět posílit. Vždyť šetřit by měla také Evropa. Z pochopitelných důvodů samozřejmě není shoda na tom, kde šetřit. Podle mého názoru by to neměla být regionální politika, ale spíše evropská správa, náklady na propagaci a bruselskou byrokracii, které činí téměř 7 %. Právě o správní výdaje se tradičně vede největší spor a v tomto ohledu je bohužel mé vnímání odlišné od většiny v Parlamentu.
Véronique Mathieu
(FR) Vážená paní předsedající, na základě rozhodnutí Parlamentu z minulého týdne týkajícího se odmítnutí udělit Evropské policejní akademii (CEPOL) rozpočtové absolutorium za rok 2008 Parlament nyní posílí svou pozici tím, že zmrazí část rozpočtu CEPOL.
Budeme usilovat o to, abychom zajistili, že rezerva navrhovaná Rozpočtovým výborem dorazí ke svému cíli. Jinými slovy, budeme usilovat o to, abychom zajistili, že část rozpočtu CEPOL bude rozmražena v závislosti na odpovědích na naše požadavky v souvislosti s žádostí o udělení absolutoria, které dotyčná agentura poskytne. Naše středeční hlasování je tudíž dalším nástrojem, který má Parlament k dispozici, aby uložil akademii povinnost poskytnout důkaz o své spolehlivosti.
Ráda bych v tento okamžik zmínila, že v období 2000-2010 vzrostly dodatečné příspěvky na decentralizované agentury o 610 %. Tyto příspěvky byly tudíž zvýšeny z 95 na 579 milionů eur, i když počet zaměstnanců těchto agentur se zvýšil asi o 271 %. V roce 2000 tyto agentury zaměstnávaly 1219 osob a dnes jich zaměstnávají 4794.
Zatímco Evropa čelí rozpočtovým omezením na vnitrostátní úrovni, měla by být zahájena racionalizace agentur z hlediska pravomocí, efektivnosti a hodnocení jejich kompetencí a Parlament musí předložit návrhy. Dnešní otázka zní, zda by CEPOL měl za současných podmínek i nadále existovat.
Jako politici musíme definovat evropská pravidla tak, aby rozpočet, který je přidělen agenturám Společenství, byl vynakládán co možná nejefektivněji.
Roberto Gualtieri
(IT) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, je velice důležité, aby byl tento rozpočtový proces úspěšný, nejen proto, že se jedná o první rozpočet v rámci Lisabonské smlouvy, jež přináší nový postup a nové funkce pro Evropskou unii, ale především proto, že přichází v době, která je klíčová pro budoucnost Evropy, již postihla velice závažná krize.
Tváří v tvář krizi přemýšlí mnoho vlád o modelu správy ekonomických záležitostí, který by byl založen výhradně na mechanismech stability, což by znamenalo seškrtat své vnitrostátní rozpočty a zřejmě i rozpočet evropský. My si ovšem myslíme, že silnější evropský rozpočet, který by byl podpořen vlastními zdroje a také daní z finančních transakcí, je podmínkou pro efektivní evropskou správu ekonomických záležitostí a pro větší disciplínu v rámci vnitrostátních rozpočtů. Z tohoto důvodu se musíme rozhodnout, jakou cestou se vydáme, a pozměňovací návrhy, které úřadující předseda Rady považuje za neadekvátní, jsou tudíž ve skutečnosti nesmírně důležité.
Největší neshody se ovšem pochopitelně týkající čísel. V tomto ohledu bych chtěl Radě doporučit, aby se rychle rozhodla, protože se nemůže požadovat striktní dodržovánírozpětí a zároveň s tím očekávat, že Parlament nezapojí do hry své vlastní priority. Lisabonská smlouva hovoří v tomto ohledu celkem jednoznačně: Rada má rozhodující slovo, co se týče kvantity výdajů, zatímco Parlament má poslední slovo ohledně kvality výdajů. Co se týče okruhu 4, nejsme proti navýšení financování pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) ani pro nástroj pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (ICI+), ale nechceme, aby se tak dělo na úkor našich priorit: především Palestiny a rozvojové spolupráce.
Rada má tudíž tři možnosti, ze kterých si může vybrat: může přijmout priority Parlamentu, nebo může souhlasit s revizí rozpětí, nebo může přijmout vyšší flexibilitu rozpočtu a v rámci rozpočtu s vědomím, že Parlament bude jednotně hájit svá privilegia a priority.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Vážená paní předsedající, vážený pane ministře, hospodářské obnovy Evropy může být dosaženo pouze prostřednictvím ambiciózního rozpočtu, který posiluje klíčové oblasti, jako je vzdělání, mladí lidé a vědecký výzkum a vývoj.
S návrhem rozpočtu na rok 2011, který Parlament předložil a o kterém se zde dnes diskutuje, jsem spokojená, jelikož se zabývá právě těmito prioritami, k čemuž zpravodajce blahopřeji. Poprvé má Parlament v těchto záležitostech stejné postavení jako Rada. Toto je první rozpočet, který se projednává po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Z tohoto důvodu a také kvůli krizi, kterou Evropa v současné době prochází, je důležité, aby byl dohodovací proces úspěšný.
Je životně důležité, aby Evropská unie získala rozpočet na realizaci prioritních oblastí a nových pravomocí, které jí byly uděleny touto smlouvou, jako je například energetická, vesmírná či zahraniční politika. V době krize je důležité bojovat za své přesvědčení, za vizionářský rozpočet. Návrh Parlamentu odráží tuto ambici. Jen tím, že budeme posilovat tyto oblasti, jako je například věda či inovace, a přispíváním k hospodářskému růstu a k vyšší kvantitě i kvalitě pracovních míst, můžeme z Evropy učinit atraktivnější místo pro život i pro práci.
Estelle Grelier
(FR) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, jak naše rozprava opět ukazuje, všichni se shodneme na jedné věci: čím více se Evropa rozšiřuje, tím větší jsou pravomoci jí svěřené, tím více prokazuje své ambice a tím méně zdrojů má na to, aby tyto ambice dokázala naplnit. Všichni se tudíž shodneme na diagnóze, ale evidentně se už neshodneme na tom, co je zapotřebí udělat, abychom se vymanili z tohoto finančního mrtvého bodu. Jelikož krátkodobá opatření byla zachována, rozpočet Unie se stal vězněm příspěvků členských států, které činí téměř 75 % jeho zdrojů.
Kdybychom se dnes rozhodli zvýšit výdajový strop až na maximální hodnotu, kterou Smlouvy dovolují, znamenalo by to další daň ve výši více než 5 miliard pro země, jako je Francie či Německo. Všichni zde přítomní se jednoznačně shodnou, že něco takového není možné. Nejde zde o otázku zvyšování disciplíny, neboťnejvyšší cenu za následky těchto vnitrostátních politik úsporných opatření platí občané, v zásadě ti nejchudší z nich.
Vzhledem k tomu, že finanční sektor nese hlavní odpovědnost za současnou krizi a za prudký nárůst veřejného dluhu, skupina Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu navrhuje, aby byla vytvořena linie "vlastních zdrojů" financovaná z daně z finančních transakcí - tento návrh byl v Rozpočtovém výboru odmítnut pravicí, která může toto své rozhodnutí zítra odčinit a uvést své jednání v soulad s četnými prohlášeními, která ve prospěch tohoto opatření učinila v médiích.
Uplynulo něco málo přes dva roky od doby, kdy padla banka Lehman Brothers, a Parlament nesmí promeškat tuto historickou příležitost k vytvoření základů pro nový model rozvoje založený na trvalejších zdrojích a v každém případě takových zdrojích, které jsou spravedlivější, co se týče přerozdělování bohatství a solidarity.
U prvního rozpočtu, o kterém se hlasuje podle Lisabonské smlouvy, by toto vyslalo silný politický signál z našeho Parlamentu, který si nehodlá vystačit s využíváním nových spolurozhodovacích pravomocí pro správu nouze, tedy s tím, aby vybíral, komu vezme, aby mohl jinému přidat. Přidělit si od zítřka prostředky, abychom mohli navýšit rozpočet Unie, znamená přidělit si prostředky na plnění ambiciózních politik v oblasti hospodářské obnovy, výzkumu, vývoje, průmyslu a zaměstnanosti. Nepromeškejme tuto příležitost, kterou od nás evropští občané očekávají a kterou od nás v každém případě očekávají finanční operátoři.
Georgios Stavrakakis
(EL) Vážená paní předsedající, pane Wathelete, vážený pane komisaři, dámy a pánové, všichni se shodneme na tom, že v současné hospodářské krizi se stávající víceletý finanční rámec opakovaně prokazuje jako neadekvátní, pokud jde o financování četných důležitých politických priorit. Vyjednávání o rozpočtu na rok 2011 se vedou v obzvláště složité době. Na jednu stranu usiluje několik členských států kvůli hospodářské krizi o škrty, zatímco na druhé straně máme již tak dost závažné nedostatky v důležitých rozpočtových sektorech, jako je růst, zaměstnanost či zahraniční vztahy. Hospodářská a sociální krize dopadla na celou Evropu, a jedinou možnou reakcí je tudíž reakce celoevropská, prostřednictvím rozpočtu Společenství, který má k dispozici veškeré nezbytné prostředky.
To je důvod, proč jsme my, socialisté, předložili návrhy na ambicióznější postoj, než je ten, který Rada zaujala v oblasti závazků, zejména ohledně zaměstnanosti, inovací a výzkumu. Závazky jsou výrazem míry politických ambicí Evropské unie. Její rozpočet je rozpočtem, který podporuje investice. Nelze ho vnímat jako břemeno pro vnitrostátní rozpočty, právě naopak, představuje přidanou hodnotu k rozpočtům jednotlivých členských států. Jedná se o výraz solidarity mezi členskými státy, zejména v době krize, kdy může rozpočet Evropské unie hrát rozhodující úlohu v boji s hospodářskou situací v celé Evropské unii, především v těch členských státech, které čelí největším problémům.
Vladimír Maňka
(SK) Ve své zemi jsem vedoucím představitelem jistého samosprávného regionu. V důsledku hospodářské krize máme v rozpočtu regionu o 25 % méně prostředků než v loňském roce. Proto se nemůžeme divit hlasům z regionů, které hovoří o potřebě snížit i rozpočet Evropské unie.
Určitě však všichni víme, že financování mnohých politik je levnější a efektivnější, když nebudeme tříštit své síly a budeme je financovat ze společného evropského rozpočtu, nikoli z rozpočtů členských států. To jsou zdroje, které hledáme. Vážené dámy a vážení pánové, Lisabonská smlouva má dopad na práci několika evropských institucí. Už při vyjednávání o rozpočtovém postupu pro rok 2010 jsme se dohodli na tom, že rezervu v rámci okruhu 5 přednostně použijeme na financování nákladů, které vyplynou z Lisabonské smlouvy.
Jakožto hlavní zpravodaj pro rozpočet Evropské unie na rok 2010 pro ostatní instituce jsem během trialogů 30. června požádal Radu, aby zaujala stanovisko k opravnému rozpočtu, který se týká důsledků Lisabonské smlouvy pro Evropský hospodářský a sociální výbor a pro Výbor regionů. Rada dodnes k tomuto rozpočtu stanovisko nezaujala. Takovýto postup vyvolává vážné problémy při plnění úkolů, za které tyto instituce zodpovídají. Řešením, bohužel již jen do budoucnosti, by mohlo být revidovat finanční nástroje, jelikož tentýž postup, který platí pro rozpočet, musí platit i pro opravné rozpočty.
Andreas Schwab
Vážená paní předsedající, pane Wathelete, vážený pane komisaři, pane Lewandowski, během tohoto volebního období Parlamentu jsem navrhovatelem stanoviska Hospodářského a měnového výboru k rozpočtu a mohu vám říci, že nedokážu zcela pochopit některé z projevů, které jsem právě slyšel.
Jako poslanci Evropského parlamentu se pochopitelně domníváme, že bychom měli být solidární s členskými státy, které musí oznamovat velký krok zpět ve svých rozpočtech a vyrovnávat se s ním. Jsme přirozeně připraveni vydat se onou obtížnou cestou a ohlásit takováto rozhodnutí. Pokud se však podíváme například na rozpočet nových evropských agentur, pak zjistíme, že nemůžeme ušetřit, protože se naopak musíme vypořádávat s dalšími výdaji.
Co se týče druhého bodu vztahujícího se k evropským statistickým údajům, Rada se je již celé roky snaží je do jisté míry ignorovat a obcházet. Dnes vidíme, že vkládání větších finančních částek do evropských statistických údajů by bylo rozumnou investicí.
Neříkám to proto, abych svaloval vinu pouze na vás. Domnívám se však, že v několika příštích týdnech budeme muset vést rozpravu, která půjde napříč jednotlivými tematicky uzavřenými body a nebude přisuzovat důležitost procentním bodům evropských úspor, protože nakonec musí být naším cílem, aby evropští občané společně těžili ze společné rozpočtové politiky členských států a Evropské unie. Očekáváme vaše návrhy v této oblasti.
Giovanni Collino
(IT) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, tato sněmovna se chystá hlasovat o prvním rozpočtu v lisabonské éře. Tento mocný nástroj nám dala Smlouva k dispozici ve stejnou chvíli, kdy nastala nejhorší hospodářská situace, jakou Evropa zažila od roku 1929. Musíme zajistit, aby se tato hospodářská krize nezměnila v ještě strašnější krizi politickou.
Kdyby trialog nebyl úspěšný a částky, které jsou k dispozici v rozpočtu na rok 2011, byly pouze částkami z roku 2010 rozdělenými na dvanáct dílů, rozdělování prostředků ze strukturálních fondů a jejich řízení by se značně zkomplikovalo a Evropské službě pro vnější činnost by hrozilo, že se neodlepí od země. To vše by nás mělo přimět k zamyšlení.
Vítáme důležitou práci, kterou odvedla zpravodajka paní Jędrzejewská, které jsme vděčni zejména za její úsilí zaměřit zdroje Evropské unie na mládež, výzkum a inovace. Nesmíme ovšem zapomínat, jak důležité v první řadě je, abychom šli příkladem zdravou, disciplinovanou správou našich financí, a přitom se co možná nejvíce snažili vyhýbat plýtvání, nebo snad dokonce strukturálnímu zdvojování, kterému by naši občané nerozuměli a které by jistě nebylo prospěšné pro budoucnost Evropy.
Andrew Henry William Brons
Vážená paní předsedající, v této zprávě se píše, že "rozpočet Evropské unie by neměl být v žádném případě vnímán jako dodatečná přítěž pro vnitrostátní rozpočty". Pro země, jako je Spojené království, které jsou nuceny trpět škrty v domácích výdajích, by každé zvýšení rozpočtu Evropské unie bylo nepatřičné, nemluvě o původně navrhovaných 5,9 %. Škrty v oblasti financí či zmražení by zřejmě byly vhodnější.
Spojené království muselo spolknout hned dvě hořké pilulky. Byli jsme svědky toho, jak náš rabat jen v loňském roce klesl o třetinu, čímž jsme se stali ještě větším čistým přispěvatelem, než jakým již jsme. Bylo řečeno, že zatímco Evropská unie je čistým přispěvatelem, nové členské státy jsou čistými příjemci, z čehož pochopitelně nelze vinit jejich občany. Nebylo by vzhledem k této nepopiratelné skutečnosti šílené, kdybychom se i nadále snažili o rozšíření, a o začlenění ještě chudších a nepopiratelně problémovějších zemí, jako je například Turecko, které navíc nelze ani v těch nejbujnějších představách považovat za evropskou zemi?
Milan Zver
(SL) Rozumím tomu, že rozpočet musí být přijat, a rovněž chápu argument, že nesmí být navýšen a musí být rozumný. Nerozumím však tomu, proč v tuto chvíli, poté, co byla ratifikována Lisabonská smlouva, Rada nevyvinula větší úsilí, aby rozpočet, tj. rozpočtové položky, zkoordinovala s Parlamentem.
Rovněž chápu skutečnost, že v jistých oblastech naší společné politiky musí být provedeny škrty, ale nerozumím tomu, proč musí být oběťmi škrtů této takzvané měkké politiky vzdělání a mobilita.
Jak víte, program Erasmus vznikl v roce 1987, kdy se ho účastnilo 3000 studentů. V roce 2012 se toto číslo vyšplhá již na 3 miliony a pro rok 2020 plánujeme zhruba 15 milionů příležitostí pro výměnné pobyty studentů.
Mobilita nám umožňuje posílit evropský rozměr a v závislosti na tom i zvýšit kvalitu vzdělávacích systémů a znalostí obecně.
Jak tedy můžeme splnit zásadní cíle, které jsme si stanovili ve strategii Evropa 2020, když přitom v těchto oblastech současně snížíme financování?
Janusz Lewandowski
člen Komise. - Vážená paní předsedající, jen krátce odpovím paní Andreasenové, panu Hartongovi, panu Belderovi, panu Vanheckemu, panu Fajmonovi, panu Vlasákovi a panu Bronsovi - z nichž posledně jmenovaný nesouhlasí se stanoviskem Parlamentu k rozpočtu a k návrhu Komise.
Devadesát šest procent z mírného navýšení rozpočtu na rok 2011 je soustředěno do oblasti umožňující růst a tvorbu pracovních míst. Jedná se o účty, které je nutno splatit, je to svým způsobem zákonná povinnost. Ba co víc, jedná se o vyplnění mezery v investicích, nedostatku na úvěrovém trhu na vnitrostátní úrovni, kde jsou investice tím prvním, co se snižuje. Z toho důvodu se domnívám, že v těchto velmi mírných navýšeních spočívá přidaná hodnota a míra zodpovědnosti vzhledem k tomu, že tento projekt je 4 miliardy eur pod stropem, který byl pro rok 2011dohodnut v letech 2005-2006.
Mělo by vejít ve známost, že 6 % z rozpočtu rovnajícího se 1 % HDP tvoří administrativní výdaje. To znamená, že 94 % se dostane k příjemcům. To by měli účastnici diskuse o budoucnosti evropského rozpočtu vědět.
Vyzývám obě větve rozpočtové pravomoci, aby se v nadcházejících týdnech, kdy budeme zahajovat dohodování, více sblížily a dokázaly, že Lisabonská smlouva je kompromisním aparátem.
Melchior Wathelet
úřadující předseda Rady. - (FR) Vážená paní předsedající, není možné odpovědět na všechny otázky, které byly Radě předloženy. Zopakuji prostě jistý počet zásad, které jsem zde nadnesl během rozpravy, když jsme představovali rozpočet Rady. Mělo by být znovu řečeno, že veškeré položky, které přijala Rada, se zakládají na plnění rozpočtu na rok 2010 a že pro všechny linie se v rámci plnění rozpočtu na rok 2011ve skutečnosti počítá s možností učinit řadu pozměňovacích návrhů prostřednictvím návrhů na změnu.
Prožíváme složité časy, kdy je růst rozpočtů omezený, a jak jste si vědomi, navýšení o 2,91 %, na němž se shodla Rada, bylo dosaženo velmi, velmi těsnou většinou. Prostor pro doplňkovou většinu či jiné typy většiny je v podstatě nulový. Proto bychom měli být schopni nechat si tuto příležitost během roku otevřenou, tedy příležitost sestavit rozpočet prostřednictvím návrhů na změnu v průběhu jeho plnění.
Často byl zmiňován podokruh 1b. Připomínám vám, že Rada v prohlášení slíbila, že zajistí, aby byl ohodnocen vývoj plnění rozpočtového podokruhu 1b, a proto se tohoto chceme držet a být svědky této skutečnosti a jejího plnění.
Jak jsem však řekl již v úvodu, rozprava o rozpočtu na rok 2011 nebude spojena výhradně s rozpočtem na rok 2011 jako takovým. I další prvky související s rozpočtem budou předmětem rozpravy. Budeme vést diskusi o přezkumu rozpočtu. Veškeré otázky, které byly v rámci přezkumu rozpočtu vzneseny, a zejména ty, které se týkající vlastních zdrojů, budou samozřejmě hlavními tématy rozprav, které spolu musíme vést. Dalším bodem v rámci přezkumu rozpočtu, o němž budeme muset diskutovat, je např. otázka flexibility.
Doufám, že zajištěním této souhrnné rozpravy budeme moci ukázat, že rozpočet na rok 2011, který se bude zakládat na tomto novém lisabonském postupu, bude úspěšný, a chtěl bych vám jen připomenout, že nepodaří-li se nám dosáhnout dohody o rozpočtu na rok 2011, výhledy na doplňkové výdaje na rok 2011 budou ještě nižší a nesplní se ani to, co dnes Rada navrhuje. Všichni bychom si měli dobře uvědomit všechny tyto náležitosti, abychom zajistili, že rozpočet na rok 2011, první rozpočet vyjednaný na základě lisabonského postupu, bude úspěchem - úspěchem, jehož dosáhneme společně.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Ráda bych zdůraznila skutečnost, která by mohla shrnout vše, co zde řekli ti, kteří podrobně hovořili o tématech v oblastech, na které se specializují. V první řadě je čtení rozpočtu na rok 2011, rozpočtu, který zítra přijme Evropský parlament, velice disciplinovaným čtením. Poprvé za mnoho let nenavrhuje Evropský parlament nic víc než to, co bylo naplánováno už v roce 2006 ve víceletém finančním rámci. Měli bychom zdůraznit, že se jedná o poněkud výjimečnou situaci a známku naší disciplíny jakožto Evropského parlamentu. I my chápeme pochyby, které Rada má. Ráda bych zdůraznila, že rozpočet Evropské unie není stejným rozpočtem jako rozpočty vnitrostátní. Je to rozpočet, který směřuje k investicím, a je to také protikrizový nástroj. Stojí za to využít příležitosti, kterou představuje. Rovněž bych ráda zdůraznila, že jakožto hlavní zpravodajka samozřejmě doufám, že díky společné práci dokážeme přijmout rozpočet na rok 2011 úspěšně a efektivně, a doufám, že ho přijmeme takovým způsobem, abychom mohli provádět politiku Unie již od začátku ledna v souladu s tím, co bylo dohodnuto v roce 2006 a v souladu s tím, na čem rovněž pracujeme celý letošní rok.
Rada by měla věnovat velkou pozornost otázkám, na něž jsme v našem čtení rozpočtu kladli dodatečný důraz. Není jisté, zda máme přidávat nové úlohy a nové ambice, jestliže nepanuje ochota k přijetí nových finančních závazků. Co se týče Rady, vyzývám jejího předsedu, který tu je dnes s námi, aby si Rada povšimla dobré vůle Evropského parlamentu při našem čtení. Doufám, že v průběhu belgického předsednictví dokáže Rada získat větší podporu pro původní myšlenku Evropské komise týkající se rozpočtu na rok 2011 a své návrhy. Všechno to, o co zde běží a co Evropský parlament navrhuje, nevzniklo z ničeho nic, ale je důsledkem naší dosavadní práce a já se domnívám, že velká část nedůvěry Rady je de facto výsledkem skutečnosti, že Rada přijala své čtení na základě písemného postupu, jelikož je mnohem snazší chovat se negativně v písemném projevu než pří ústní diskuzi. Doufám, že se dočkáme otevřeného a přímého dialogu, který nám umožní přijmout rozumný a udržitelný rozpočet na rok 2011.
Helga Trüpel
Vážená paní předsedající, pane Wathelete, pane komisaři, dámy a pánové, chtěla bych poděkovat všem v této sněmovně, kteří se účastnili rozpravy, a také bych ráda ještě jednou poděkovala svým kolegům v Rozpočtovém výboru za jejich ochotu ke kompromisům, která nám, co se týče rozpočtu Parlamentu a ostatních institucí, umožnila shodnout se na velmi zodpovědné hranici mezi novými finančními potřebami, které vyvstaly v souvislosti s Lisabonskou smlouvou spolu s novými pravomocemi, a cílenou zdrženlivostí. Ráda bych ještě jednou zdůraznila, že je podle mého názoru správné, že jsme projevili ochotu dát naše výdaje pod drobnohled, ale zároveň bychom samozřejmě měli s naprostou sebejistotou a odhodlaností požadovat to, co nutně potřebujeme pro splnění nových požadavků, abychom získali nezbytné finanční prostředky. Pokud smím, ráda bych připojila i politickou zprávu. Po hlasování, které se bude konat zítra, budeme stát na začátku třítýdenního období vyhrazeného pro konzultace s Radou, během něhož snad dosáhneme dohody.
Je to samozřejmě poprvé, co jsme od doby, kdy vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, uplatnili tento nový postup, ale já se domnívám, že my všichni, dokonce i ty skutečně antievropské frakce a ti největší skeptikové musí mít nyní opravdu jasno v tom, že navzdory veškeré kritice, včetně konkrétně namířené kritiky, jsme díky Evropské unii silnější. Všechny členské státy, my všichni těžíme ze skutečnosti, že máme Evropskou unii, především s ohledem na měnící se problémy na globální úrovni. Všem musí být jasné, že každý jednotlivý členský stát by byl slabší, kdyby měl globální situaci čelit sám. To musí být náš společný výchozí bod, a je tudíž správné bojovat za více finančních prostředků v Evropské unii a společně velmi pečlivě zvážit, jaké jsou hlavní finanční požadavky, jak můžeme náš rozpočet učinit udržitelnějším a jak můžeme docílit toho, aby byl sociálnější a více zaměřený na budoucnost.
Doufám, že jako Parlament dokážeme dosáhnout dohody s Radou s využitím právě takového přístupu a že z výsledku této dohody budou moci těžit také evropští občané.
László Surján
Rád bych daroval pomyslný banán všem, kteří nesli břemeno této práce. Nejprve ze všeho bych rád obdaroval banánem naše přední zpravodajky, autorky projektů rozpočtu na rok 2011, ale také bych rád s láskou předal banán Radě s nadějí, že jí jeho snězení přinese nejen uspokojení a radost, ale také patřičnou ochotu a vůli dělat kompromisy, abychom konečně mohli vyřešit tento banánový problém. Janusz Lewandowski si také zaslouží krásný velký banán za to, že představil rozpočet pro rok 2011, jež je způsobu myšlení Parlamentu mnohem bližší. Nebyla to náhoda,že jsme spolu strávili pět let. Děkuji vám, pane komisaři! Řečníci, kteří velice jasně vytyčili postoj Parlamentu, si také zaslouží naši vděčnost. Tento postoj nebyl zcela jednomyslný, avšak získal širokou podporu. Chtěli bychom lepší a efektivnější rozpočet, abychom nemuseli strávit několik měsíců nebo pololetí tím, že se budeme dohadovat o otázkách, jako například zda si můžeme, nebo nemůžeme dovolit utratit 75 milionů eur za odškodnění pro země produkující banány.
Domnívám se, že těžiště naší rozpravy leží v našem stanovisku, jak je vyjádřeno v rozpočtu pro rok 2010, že evropský rozpočet je prostředkem pro vyřešení krize, a nikoli jakýmsi důvodem pro krizi. Zde bychom měli všichni zastávat stejný názor a já doufám, že si Rada povšimne tohoto nepřímo vyjádřeného závazku. Naznačuje záměr Parlamentu spolupracovat s Komisí na tom, abychom přiměli členské státy k produktivnější práci. Tato práce by měla být především zaměřena na splnění vytyčených cílů, zvýšení produkce a počtu pracovních míst. Pokud je to skutečně tak, stálo by za to zachovat rozpočet Evropské unie na patřičné úrovni. Děkuji vám za pozornost. Pochutnejte si na banánech!
Göran Färm
Vážená paní předsedající, rád bych upozornil na problém s přidělením řečnické doby v této rozpravě. Paní Herczogová poukázala na to, že Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku nebyla přidělena žádná řečnická doba. Stalose tak z toho důvodu, že členové výboru předložili své návrhy rozpočtu v jiné formě, a nepředložili samotné formální stanovisko. Není rozumné, aby tento krok vedl k tomu, že tento výbor bude potrestán za to, že si vybral efektivnější způsob práce než předložení formálního stanoviska.
Také vznikl určitý zmatek ohledně těchto dvou částí rozpravy - této rozpravy o roce 2011 a rozpravy o přezkumu rozpočtu, která se nyní blíží. Jak jste si mohli všimnout, z pěti posledních řečníků v předchozí rozpravě byli čtyři ze skupiny S&D. V nadcházející rozpravě bude jen jeden řečník ze skupiny S&D, avšak asi šest řečníků ze skupiny PPE. Patrně zde došlo k určitým nejasnostem mezi sekretariátem, předsedou a politickými skupinami. Nevím, na čí straně se stala chyba - možná na naší -, v každém případě bychom na to v budoucnu měli pamatovat, aby docházelo k rozumnějšímu přidělování řečnické doby v takovýchto rozpravách.
Předsedající
Děkuji vám za připomínky. Udělali jsme vše, co bylo v našich silách, abychom vyřešili situaci Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE), a skutečně nebylo podáno formální stanovisko, ale vaše připomínka bude samozřejmě vzata v potaz. Co se týče přidělování řečnické doby, je čistě záležitostí politických skupin, aby si tuto dobu rozdělily a přidělily.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve středu.
Písemná prohlášení (článek 149)
Cătălin Sorin Ivan
Rozpočtový proces na rok 2011 se dal do pohybu na základě silně neuspokojivého návrhu Komise. Nicméně zpravodajka paní Jędrzejewska nám slíbila, že bude velmi ambiciózní a bude bojovat o to, abychom docílili rozpočtu, který ochrání politické priority Parlamentu, především politiky zaměřené na mladé lidi.
Rada nyní představila svůj postoj, v němž ukázala naprostý nedostatek ctižádosti či přesněji svůj populistický přístup, který na jedné straně předkládá ambiciózní strategie, jako je Evropa 2020, zatímco na straně druhé odmítá přidělit dostatečné množství finančních prostředků, aby tato strategii měla alespoň nějakou šanci na úspěch.
Nicméně dnes se zabýváme postojem Parlamentu. Zde také vidíme, jak tento postoj postrádá v souvislosti s rozpočtem na rok 2011 jakékoli ambiciózní vize. Nacházíme se nepochybně v recesi. Avšak rozhodně se z ní nedostaneme pomocí průměrného návrhu, ale pomocí představivosti, politické odvahy a především tím, že poskytneme sami sobě dostatek finančních zdrojů, abychom mohli přinést skutečnou změnu.
Elisabeth Köstinger
Efektivita Evropské unie je zcela závislá na jejím rozpočtu. Podporuji tyto návrhy rozpočtu na rok 2011, protože zohledňují důležité oblasti politiky a jednotlivé postoje. Musí být jasné, že Evropská unie nebude schopna splnit své rozsáhlé úkoly s minimem finančních prostředků. Jako zástupkyně zemědělců jsem radikálně proti tomu, aby zemědělství dostávalo méně peněz. Měli bychom využít navrácení finančních prostředků, abychom poskytli zemědělcům jistotu při plánování, a ne přidělovat jim určené peníze jiným oblastem politiky. V současnosti mají být finanční prostředky odebrány ze zemědělství a použity na financování jaderného výzkumného projektu ITER. Tento příklad ukazuje, že financování rozsáhlých výzkumných projektů je závislé na finančních prostředcích získaných z jiných oblastí, jejichž výši je velice obtížné určit předem. Nemělo by to být tak, že k financování evropského výzkumu nebudou vypracovávány dlouhodobé a pečlivě zvážené plány. Zemědělská politika má také své dlouhodobé projekty a plány a tento typ zabezpečení musíme postoupit dál zemědělským podnikům. Jakožto nejslabší článek v potravním řetězci potřebují farmy jistotu, aby mohly dopředu plánovat, a tím se udržet při životě. Účelově vázané vyčlenění finančních prostředků určených právě na to je nezbytné pro posílení konkurenceschopnosti zemědělství v Evropské unii. Investice do zemědělského výzkumu a zelených technologií jsou investicemi do budoucnosti a pomohou vytvořit nová pracovní místa.
Véronique Mathieu
písemně. - (FR) Program na podporu konzumace ovoce ve školách, jenž byl zahájen na začátku akademického roku 2009, je zvláštní evropskou iniciativou a my musíme zdůraznit jeho pozitivní a přímé důsledky pro naše občany.
Podpora poskytnutí finančních prostředků na tento program je účinným způsobem, jak investovat do zdraví mladých Evropanů. Popravdě řečeno, nárůst obezity mezi dětmi je v Evropě skutečně alarmující. Navzdory zvýšení životních nákladů by ovoce mělo nadále zůstat stabilní součástí dětské stravy v celé Evropské unii. Zlepšení nutriční hodnoty jejich stravy také představuje ochranu proti kardiovaskulárním onemocněním, rakovině a cukrovce.
Evropský program na podporu konzumace ovoce ve školách je příkladem Evropy, která je blíže ke svým občanům a řeší jejich každodenní problémy, a já mu přeji dlouhý život.

{'language': 'cs'}