Kyselytunti (kysymykset neuvostolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0236/2009).
Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä.

Aihe: Serbian etniset vähemmistöt
Mitä mieltä neuvosto on Serbian etnisten vähemmistöjen asemasta, erityisesti albaaniväestön tilanteesta Presevon laaksossa, jossa on jälleen tapahtunut hyökkäyksiä siviiliväestöä vastaan?
Cecilia Malmström
Kiitos kysymyksestänne, hyvä jäsen Bernd Posselt. Tämän vuoden joulukuun 7.-8. päivänä pidetyssä yleisten asioiden neuvoston kokouksessa annoimme laajentumista ja vakautus- ja assosiaatioprosessia koskevat päätelmät. Päätelmissä neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä siihen, että Serbia oli sitoutunut lähentymään EU:ta, sekä sen toimiin tärkeiden, eurooppalaiset normit täyttävien uudistusten toteuttamiseksi. Neuvosto painotti myös, että uudistusohjelman toteuttamista on jatkettava.
Neuvosto pani merkille komission 14. lokakuuta antaman tiedonannon, jossa todetaan, että Serbialla on ihmisoikeuksien noudattamiseen liittyvä yleinen lainsäädännöllinen ja institutionaalinen kehys ja että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen lainsäädännön noudattamista on pystytty parantamaan. Serbian uudella ihmisoikeuksista ja vähemmistöjen oikeuksista vastaavalla ministerillä on tärkeä osa tässä työssä. Kansainvälisten normien tuntemusta on kuitenkin vielä pyrittävä parantamaan. Neuvosto pani myös merkille, että Serbia on ratifioinut kaikki tärkeimmät ihmisoikeusasiakirjat.
Etelä-Serbian tilanteesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittasi, voidaan todeta, että joitakin erittäin väkivaltaisia välikohtauksia tosiaankin sattui heinäkuussa, kuten hyökkäys siellä sijaitsevalle poliisiasemalle. Useita ihmisiä pidätettiin, minkä jälkeen välikohtauksia ei enää ole sattunut. Ilmapiiri Etelä-Serbiaa koskevassa koordinointielimessä on sen jälkeen parantunut. Se on hauras, mutta alueen tärkeimmät albaanipuolueet ovat mukana tässä työssä. Myös koulutusta koskevassa arkaluonteisessa kysymyksessä on tapahtunut myönteistä kehitystä. Tässä yhteydessä haluan erityisesti mainita Medveđassa avattavan yliopiston laitoksen, jossa opetusta annetaan serbiaksi ja albaniaksi.
Lähitulevaisuudessa perustetaan myös Serbian albaaniväestön kansallinen vähemmistöneuvosto. Tämä lisää ihmisten vaikutusmahdollisuuksia koulutuksen, kulttuurin ja muiden kysymysten alalla. Alueen heikko taloudellinen ja sosiaalinen kehitys haittaa Etelä-Serbian etnisiä vähemmistöjä. Kansainvälinen yhteisö - ja erityisesti Etyj - jatkaa tilanteen seurantaa Etelä-Serbiassa ja toimii aktiivisesti edistääkseen alueen rauhaa ja vakautta tiiviissä yhteistyössä Serbian hallituksen ja paikallisten johtajien kanssa.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Cecilia Malmström, kiitos erinomaisesta vastauksestanne. Puhumme tietenkin kolmesta alueesta: kahdesta raja-alueesta - Vojvodinasta ja eteläserbialaisesta Preševon alueesta, toisin sanoen kolmiraja-alueesta. Pyydän teitä myös tulevassa komission jäsenen tehtävässänne varmistamaan, että näiden maiden kehittämistä jatketaan rajatylittävän tukiohjelman mukaisesti. Sisä-Serbia, erityisesti Novi Pazarin Sandžak on tietenkin täysin eristyksissä. Myös tätä aluetta on tuettava taloudellisten edellytysten parantamiseksi, jotta autetaan ratkaisemaan vähemmistöihin liittyvät ongelmat. Erityisesti Etelä-Serbiassa on kuitenkin paljon väkivaltaisuuksia. Pyytäisin neuvostoa jatkossakin kiinnittämään huomiota tähän räjähdysalttiiseen tilanteeseen.
Cecilia Malmström
Hyvä jäsen Berndt Posselt, voitte olla varma siitä, että jatkamme tilanteen hyvin tiivistä seurantaa, ja se on myös osa komission jatkuvaa työtä. Komissio tietenkin hoitaa sen. Olemme tietoisia parannuksista ja tilanteen epävarmuudesta. Mutta parannuksia on tapahtunut, ja mainitsemani institutionaaliset järjestelyt, jotka on toteutettu, ovat merkittävä askel oikeaan suuntaan. Voimme vain toivoa, että meidän tuellamme sekä Etyj:ltä saadun tuen avulla kehitys jatkuu samaan suuntaan.
Franz Obermayr
(DE) Totean sivumennen edelliselle puhujalle, että väkivaltaa ei valitettavasti esiinny ainoastaan Serbiassa, vaan myös Kosovossa. Serbiassa on toisaalta albaanivähemmistö ja Kosovossa toisaalta serbivähemmistö.
Kysyn seuraavaa: kun kyseessä on Serbiaa koskevien viisumimenettelyjen helpottaminen, miten EU varmistaa, että vältetään harmaat alueet ja järjestelmän väärinkäytökset? Eikö menettely helpotusten myöntämiseksi yhdelle väestöryhmälle Kosovossa ole vastoin Kosovon kiistanalaista tunnustamista suvereeniksi valtioksi?
Cecilia Malmström
En ollut aivan varma kysymyksestä. Kosovon osalta työ jatkuu edelleen riippumatta siitä tosiasiasta, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole tunnustaneet Kosovoa. Komissio johtaa selvitystyötä sen osalta, miten voimme helpottaa Kosovon tilannetta, ja se vie jonkin verran aikaa. Alueella on edelleen ongelmia. Viisumimenettelyjä helpotetaan tulevaisuudessa myös heidän osaltaan, mutta kaikki edellytykset eivät vielä ole täyttyneet.
Puhemies
(EN) Tämä selvästikin poikkesi hieman aiheesta, mutta liittyi siihen kuitenkin läheisesti.

Aihe: Työttömyysaste
Mitä aloitteita neuvosto on toteuttanut löytääkseen ratkaisun EU:n kaikissa 27 jäsenvaltiossa kasvavaan työttömyyteen, jos ei oteta lukuun työntekijöiden uudelleenkouluttamista ja heidän taitojensa päivittämistä?
Cecilia Malmström
Kiitos kysymyksestänne, hyvä jäsen Marian Harkin. Nykyinen kriisi vaikuttaa erittäin voimakkaasti miljooniin ihmisiin. Näin ollen talouskriisin seurausten hoitaminen on yksi EU:n suurimmista haasteista. Väestön ikääntymisen takia EU:n jäsenvaltioiden on alennettava nykyisiä työttömyyslukuja ja varmistettava, ettei korkeasta työttömyysasteesta tule pysyvää.
Työllisyyspolitiikka on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Muutamia vuosia sitten työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvosto kuitenkin antoi joitakin suuntaviivoja. Korostimme sitä, että koska työmarkkinatilanne vaihtelee niin paljon eri jäsenvaltioiden välillä, myös toteutettavien toimien on oltava erilaisia. Laadimme vuotuisen yhteisen työllisyysraportin, jossa neuvosto ja komissio seuraavat eri jäsenvaltioiden tilannetta. Nykyisen kriisin aikana Eurooppa-neuvosto on kiinnittänyt erityistä huomiota juuri työttömyysongelmaan. Joulukuussa 2008 hyväksyttiin Euroopan talouden elvytyssuunnitelma, joka tarjoaa yhteiset puitteet toteutettaville toimenpiteille. Osana tätä suunnitelmaa neuvosto ja Euroopan parlamentti antoivat kesäkuussa 2009 asetuksen Euroopan globalisaatiorahaston perustamista koskevan asetuksen muuttamiseksi. Muutoksen ansiosta rahaston varoja voidaan käyttää kriisin torjumiseen.
Kyseessä olevan maan tilanteesta riippuen voidaan toteuttaa useita erilaisia toimia: työajan väliaikainen mukauttaminen, sosiaaliturvamaksujen alentaminen, yritysten hallinnollisen taakan keventäminen, työmarkkinaviranomaisten käyttämien menettelyjen kehittäminen, toimien kohdentaminen työttömiin nuoriin ja liikkuvuuden edistäminen. Näitä seikkoja korostettiin puheenjohtajavaltion seurantakertomuksessa työllisyyttä koskevasta epävirallisesta huippukokouksesta.
Kesäkuun huippukokouksesta antamissaan päätelmissä neuvosto erittelee muutamia toimia, joiden pitäisi auttaa jäsenvaltioita - ja tarvittaessa työmarkkinaosapuolia - selviytymään maailmanlaajuisen kriisin seurauksista soveltamalla joustoturvan periaatteita. Se saatetaan toteuttaa tarjoamalla yrityksille vaihtoehtoja irtisanomisille, antamalla mahdollisuuksia joustaviin työmuotoihin ja työajan väliaikaiseen mukauttamiseen, parantamalla yrittäjien edellytyksiä joustavien ja turvallisten työmarkkinoiden avulla ja ottamalla käyttöön työhön kannustavia etuusjärjestelmiä, kohtuullinen sosiaaliturvamaksutaso, laajempia ja parempia työhönpaluutoimenpiteitä ja toimeentulotukea sekä vapaalla liikkuvuudella.
Marraskuussa käydyssä keskustelussa ministerien yleinen näkemys oli, että aktiivinen työllisyyspolitiikka, johon kuuluu lyhyen aikavälin toimenpiteitä, on säilytettävä. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa lyhytaikaiset työsuhteet, työllistettävyyden parantaminen ja koulutus, jonka tavoitteena on ihmisten integroiminen työmarkkinoille. Samassa neuvoston kokouksessa ministerit pääsivät yksimielisyyteen siitä, että työllisyys on tärkeä syrjäytymistä estävä tekijä. Tasa-arvon, talouskasvun ja työllisyyden välinen yhteys on erittäin tärkeä, ja sen mukaisesti jäsenvaltioita vaadittiin lisäämään lastenhoitopalveluja ja vähentämään palkkaeroja sekä muita sukupuoleen liittyviä eroja.
Toimenpiteet on kohdennettava erityisesti niihin, joille on kriisistä vakavimmat seuraukset: ikääntyneisiin, nuoriin, vammaisiin ja työntekijöihin, joilla ei ole jatkuvaa työsopimusta. Uusien ja yhtäläisten koulutus- ja työllistymismahdollisuuksien luominen nuorille on yksi neuvoston 27. marraskuuta 2009 hyväksymien uusien nuorisoalan eurooppalaisten yhteistyöpuitteiden 2010-2018 päätavoitteista.
Marian Harkin
(EN) Kiitos vastauksestanne. Arvoisa ministeri, on sanottava, että olen iloinen nähdessäni teidät, ja toivottavasti näemme teitä ensi vuonna enemmän. Aiomme käyttää teitä hyödyksi saadaksemme vastauksia kysymyksiimme.
Mielestäni on kaksi tärkeää näkökohtaa, joita ette kuitenkaan ottanut esiin vastauksessanne: ensinnäkin yrittäjyyden edistäminen ja toiseksi T&K-menojen lisääminen. Mutta oikeastaan kysymys, jonka haluan esittää teille, liittyi siihen, että toistaiseksi olemme turvautuneet avoimeen koordinointimenetelmään, joka oli tosiasiassa varsin tehoton väline eikä toiminut hyvin pyrittäessä saavuttamaan Lissabonin strategian tavoitteita. Onko teillä mitään ehdotuksia kyseisen mekanismin vahvistamiseksi?
Cecilia Malmström
Tämä on todellakin hyvin tärkeä kysymys, ja kuten tiedätte, neuvosto on jo saanut komission ehdotuksen ja käynnistänyt keskustelut Lissabonin strategian tulevaisuudesta eli Eurooppa 2020 -strategiasta. Puheenjohtajavaltio Espanja päättää siitä myöhemmin ensi keväänä.
Yksi kysymys on se, miten me pitkällä aikavälillä selviydymme nykyisestä tilanteesta? Miten pystymme luomaan kilpailukykyisemmän, yrittäjähenkisemmän Euroopan ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä ja työttömyyttä? Miten investoimme tutkimukseen ja kehittämiseen, jotta Eurooppa olisi se vahva globaali toimija, jonka haluamme sen olevan talouden alalla? Se kaikki sopii mahdollisesti uuteen strategiaan.
Yksi erittäin tärkeä näkökohta strategiassa on hallintomenetelmä. Mielestäni avoimessa koordinointimenetelmässä on etunsa, mutta sitä on parannettava. Paljon enemmän paikallis- ja alueviranomaisia on saatava mukaan, sillä juuri he hoitavat käytännön toteutuksen. Jäsenvaltioiden on otettava prosessista vastuu, ja hallintotapaa on pohdittava. Sekin on selitetty komission asiakirjassa, josta on parhaillaan käynnissä jäsenvaltioiden kuulemismenettely. Luullakseni esiin nousee hallintoa koskevia erittäin hyviä ehdotuksia, sillä se tosiaan on yksi strategian heikoista kohdista.
Andreas Mölzer
(DE) Kuten tunnettua, EU:n suunnittelemaa niin kutsuttua mikrorahoitusvälinettä ei rahoiteta uusilla varoilla, vaan Progress-ohjelmasta. Miten tässä yhteydessä aiotaan estää se, ettei uusi väline haittaisi työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevaa ohjelmaa, joka hyväksyttiin ennen mikrorahoitusvälinettä?
Paul Rübig
(DE) Kysyn seuraavaa: eikö olisi järkevää torjua ensisijaisesti työttömyyttä? Onko tiedossanne julkisia työpaikkoja, jotka voitaisiin antaa työttömille? Miten voisimme käytännössä tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotta uusia yrityksiä perustettaisiin? Onko tässä yhteydessä mahdollista soveltaa rajatylittäviä menetelmiä ja parhaita käytäntöjä uusien yhtiöiden määrän lisäämiseksi?
Cecilia Malmström
Kuten totesin, vastuu työpaikkojen luomisesta on viime kädessä jäsenvaltioilla. Tehtävää on kuitenkin paljon ja, kuten aluksi jäsen Marian Harkinille huomautin, neuvosto on antanut monia suosituksia siitä, miten voidaan toimia joustavuuden lisäämiseksi, hyödyntää eri tukijärjestelmiä ja aktivoida ihmisiä syrjäytymiskehityksen torjumiseksi. On erittäin tärkeää jatkaa korkean tason kokouksia työmarkkinaosapuolten ja jäsenvaltioiden kanssa parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi. Käytännöt toki vaihtelevat eri maissa, mutta meidän on annettava toisillemme esimerkkejä ja selvitettävä parhaat keinot, joita voidaan sen jälkeen käyttää. Kyse on siis yhteistoiminnasta: neuvosto antaa suosituksia ja jäsenvaltioiden on kannettava osansa vastuusta tekemällä hieman mukautuksia olosuhteista ja maasta riippuen.
Arvoisa jäsen, en ole aivan varma ymmärsinkö kysymystänne. Ehkä ongelma oli käännöksessä. En viitannut mikrorahoituksesta vastaaviin viranomaisiin. Viittasin globalisaatiorahastoon, jota olemme nyt Euroopan parlamentin avulla joustavoittaneet saadaksemme tukea jäsenvaltioille ja yhtiöille, joille työttömien tai irtisanottujen auttaminen tuottaa vaikeuksia.
Aihe: Turkin osallistumisesta Frontexin puitteissa toteutettaviin yhteisiin operaatioihin käytävät neuvottelut
Neuvoston puheenjohtajavaltion edustaja Cecilia Malmström ilmoitti 21.10.2009 Euroopan parlamentin täysistunnossa, että neuvotteluja käydään mahdollisesta sopimuksesta, joka kattaisi myös tietojen vaihdon ja turkkilaisviranomaisille annettavan mahdollisuuden osallistua Frontexin yhteisiin operaatioihin. Nopeiden rajainterventioryhmien perustamista koskevan mekanismin käyttöön ottamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 863/2007 8 e artiklan 2 kohdassa säädetään, että "toimintasuunnitelman tarkistuksiin tai mukautuksiin on saatava sekä pääjohtajan että apua pyytäneen jäsenvaltion hyväksyntä".
Kysyn neuvostolta seuraavaa: Missä vaiheessa Turkin osallistumisesta Frontexin yhteisiin operaatioihin käytävät neuvottelut ovat? Mitä vaatimuksia Turkki asettaa ehtona osallistumiselleen? Onko Kreikka, Frontex-operaation isäntämaa, pidetty ajan tasalla neuvottelujen suhteen?
Cecilia Malmström
Rajavalvontakysymyksiä koskevien kumppanuuksien perustaminen kolmansien maiden kanssa on tärkeä osa EU:n muuttoliikkeiden hallinnan parantamista koskevaa strategiaa. Tämä on keskeinen osa neuvoston joulukuussa 2006 hyväksymää yhdennetyn rajaturvallisuuden käsitettä. Haluaisin myös mainita, että kolmansien maiden kanssa tehtävä operatiivinen yhteistyö on tärkeällä sijalla Frontexin toiminnassa.
Frontex-asetuksessa säädettyjen edellytysten nojalla Frontex voi helpottaa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä operatiivista yhteistyötä Euroopan unionin ulkosuhdepolitiikan puitteissa ja tehdä kahdenvälistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Joistakin tällaisista järjestelyistä on jo päätetty ja toisista neuvotellaan parhaillaan.
Neuvotteluvaltuudet myöntää Frontexin hallintoneuvosto, jossa kaikki jäsenvaltiot ovat edustettuina. Frontexin ja Turkin toimivaltaisten viranomaisten väliset neuvottelut operatiivisesta yhteistyöstä ovat nyt edistyneet merkittävästi.
Koska neuvottelut ovat edelleen kesken, neuvoston on vaikea kommentoida yksityiskohtaisemmin keskustelujen sisältöä ja niiden edistymistä.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, ymmärsin tänään antamastanne vastauksesta, että näkökohtia on kolme: ensinnäkin Frontexin ja Turkin väliset neuvottelut ovat edistyneet pitkälle, toiseksi kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot, ja siten myös Kreikka, ovat luullakseni tietoisia neuvotteluista ja viimeiseksi se, että äskettäisen ulkoministereiden kokouksen päätelmien mukaan takaisinottosopimus liitetään rajavalvontaan.
Toisin sanoen, edellyttääkö Turkki yhteistyötä ja Euroopan unionin kanssa tehtävää takaisinottosopimusta varten yhteisiä operaatioita, joihin liittyy ulkorajavalvontaa? Jos vastaus on kyllä, miten ratkaisemme maahanmuuttajien ihmisoikeuksien ja ihmisarvon suojeluun liittyvän vaikean kysymyksen ja pikemminkin rajojen määrittelyyn kuin rajavalvontaan liittyvän erittäin arkaluonteisen kysymyksen?
Toisin sanoen, hyväksyykö Turkki Euroopan unionin ulkorajat? Hyväksyykö se Frontexin toiminnan Euroopan unionin ulkorajoilla?
Cecilia Malmström
Tämä on tietenkin hyvin laaja kysymys. Neuvottelut Turkin kanssa ovat juuri alkaneet. Komissiota edustava komission jäsen Jacques Barrot ja Ruotsin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista vastaava ministeri Tobias Billström vierailivat Turkissa vain muutamia viikkoja sitten käynnistääkseen kyseiset neuvottelut. Ensimmäiset keskustelut olivat tuloksellisia, mutta niitä ei vielä ole saatu päätökseen, joten on hyvin vaikea antaa ajantasaisia tietoja. Kaikille jäsenvaltioille, myös Kreikalle, annetaan tietenkin tietoa neuvotteluista.
Yleensä perusoikeuksien ja eurooppalaisten arvojen kunnioittaminen mainitaan aina tässä yhteydessä, joten Turkin osalta ei siinä suhteessa tehdä poikkeusta. Mutta kuten arvoisalle parlamentin jäsenelle totesin, neuvottelut ovat vasta alkaneet ja ne edistyvät hyvin, mutta niitä ei ole vielä saatu päätökseen. Niitä on käyty avoimesti siten, että kaikki jäsenvaltiot ovat mukana Frontexin hallintoneuvostossa, jossa myös Kreikka on edustettuna.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, käsittääkseni siihen sopimukseen, johon olemme Turkin kanssa päässeet tehdäksemme lopulta maahanmuuttoasioita koskevan takaisinottosopimuksen, otetaan mukaan myös Frontexin kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvät kysymykset.
Toinen asia, jonka haluan tuoda esiin, on se, että Kreikassa on äskettäin havaittu Turkin viranomaisten häiritsevän Frontexin lentokoneita. Komission vastauksissa ei ole mitään erityistä mainintaa käytetyistä viestiyhteyksistä ja siitä, onko tässä loppujen lopuksi kyse häirinnästä.
Onko teillä jotain huomautettavaa tähän?
Andreas Mölzer
(DE) Tilanteen hallitsemiseksi on varmasti järkevää tehdä kansainvälistä yhteistyötä jos - ja sanon tämän hyvin selvästi - yhteistyötä ei tarvitse ostaa EU:n rahoitustuella. Minkä muiden valtioiden kanssa neuvottelemme parhaillaan tai aiomme neuvotella, ja tarjottiinko Turkin valtiolle taloudellisia kannustimia sen osallistumisesta tähän Frontex-operaatioon?
Cecilia Malmström
Alukset ovat olleet kyselytunnin kysymysten aiheena useaan otteeseen. Neuvosto on ilmoittanut Turkin viranomaisille sekä Turkin hallitukselle ja sen edustajille, että sujuva yhteistyö alueella on edellytys tästä asiasta käytäville jatkoneuvotteluille. Neuvosto on myös pyytänyt Turkin viranomaisia pidättymään erilaisista provokatiivisista toimista. Se on ollut varsin selvää, ja voitte löytää nuo vastaukset, joista osan olen itse antanut aivan hiljattain.
Neuvottelut ovat käynnissä. Niihin on saatu valtuudet. Kuten totesin, en pysty kertomaan tarkasti, missä vaiheessa neuvottelut ovat, koska ne ovat kesken, mutta niissä noudatetaan tavanomaista menettelyä, ja vastauksena kysymykseenne totean, että käymme neuvotteluja myös Senegalin ja Kap Verden kanssa. Olemme aloittaneet neuvottelut Marokon, Egyptin ja Mauritanian kanssa, mutta niissä on edistytty hyvin vähän.
Tämä on tavanomainen menettely. Neuvotteluja seurataan. Frontexin hallintoneuvosto on saanut valtuudet aloittaa kyseiset neuvottelut. Toiset onnistuvat paremmin kuin toiset. Teemme esimerkiksi yhteistyötä muun muassa Venäjän, Moldovan, Ukrainan ja Georgian kanssa, mutta muilla aloilla on edistytty vähemmän.
Aihe: Kööpenhaminan ilmastoneuvottelut
Voiko neuvosto kertoa, miten Kööpenhaminassa loppuun saatettavat neuvottelut ovat edenneet? Voiko neuvosto yksilöidä, milloin se odottaa oikeudellisesti sitovan Kioton jälkeisen asiakirjan tulevan voimaan, jos Kööpenhaminassa ei päästä oikeudellisesti sitovaan sopimukseen?
Cecilia Malmström
Kööpenhaminassa kehitys kulkee keskustelujen tahdissa, mutta yritän kertoa teille viimeisimmät vaiheet.
Kuten hyvin tiedätte, kaksi pääkysymystä ovat hillitseminen ja rahoitus. Kuten pääministeri tänä aamuna totesi, luotamme edelleen siihen, että pääsemme Kööpenhaminassa myönteiseen lopputulokseen, jonka ansiosta pystymme rajoittamaan maapallon lämpötilan nousun alle kahteen asteeseen teollistumista edeltävältä tasolta.
EU on avainasemassa - sillanrakentajan asemassa - prosessissa, jonka lopullisena tavoitteena on oikeudellisesti velvoittavan sopimuksen tekeminen: toivottavasti kyseessä on nyt poliittisesti sitova sopimus, jossa on määrätty selkeä aikataulu oikeudellisesti velvoittavan sopimuksen tekemiselle 1. tammikuuta 2013 alkavaa kautta varten.
Sopimuksen tekeminen edellyttää kuitenkin lähentymistä seuraavien olennaisten perustekijöiden osalta.
Ensinnäkin teollisuusmaiden on päättäväisesti sitouduttava kunnianhimoisiin päästövähennystavoitteisiin vuoteen 2020 mennessä. Jotkin maat, kuten Japani ja Norja, ovat nostaneet tavoitteitaan, mutta on selvää, että nykyisillä saavutuksilla ei ylletä kahden asteen vähennystavoitteeseen.
Tässä yhteydessä EU toistaa vaatimuksensa muille teollisuusmaille, että ne asettaisivat kunnianhimoiset tavoitteet ja yrittäisivät jatkaa mitattavissa, raportoitavissa ja todennettavissa olevien lievittämistoimien kehittämistä kehitysmaita varten.
Suuret kehitysmaat - Kiina, Intia, Indonesia, Brasilia, Etelä-Afrikka ja Etelä-Korea - ovat ilmoittaneet päästövähennystavoitteensa, ja niiden osuus on merkittävä.
Neuvosto kuitenkin katsoo, että näillä mailla, ja etenkin Kiinalla ja Intialla, on mahdollisuus laajentaa toimintaansa. On myös selvää, että lisätoimia tarvitaan, jos aiomme rajoittaa lämpötilan nousun kahteen asteeseen.
EU aikookin pyytää kyseisiä maita edelleen lisäämään toimiaan kunnianhimoisen sopimuksen yhteydessä.
Tarvitsemme myös toimintapuitteet ilmastonmuutokseen sopeutumiselle sekä teknologian siirrolle ja valmiuksien parantamiselle. Oikeudenmukaisen ja tasapuolisen hallintojärjestelmän puitteissa tarvitaan rahoitusta hillitsemistoimia, sopeutumista, valmiuksien parantamista ja kehitysmaihin suuntautuvaa teknologian siirtoa varten.
Tätä taustaa vasten edellinen Eurooppa-neuvoston kokous, joka koski nopeasti saatavan rahoituksen määrää kolmeksi ensimmäiseksi vuodeksi, vauhdittaa merkittävästi parhaillaan käytäviä neuvotteluja. Sekin lisää Euroopan unionin uskottavuutta.
Valtioiden ja hallitusten päämiehet lähestyvät nyt Kööpenhaminaa. Toivomme, että he antavat tarvittavan poliittisen sysäyksen lievittämistä ja rahoitusta koskeville keskeisille kysymyksille. Toivottavasti saadaan siis aikaan kunnianhimoinen sopimus.
EU:n esittämien ehdotusten mukaan neuvottelut oikeudellisesti velvoittavasta sopimuksesta 1. tammikuuta 2013 alkavalle kaudelle olisi saatettava päätökseen mahdollisimman pian Kööpenhaminan konferenssin jälkeen.
On liian aikaista sanoa, milloin tässä onnistutaan, mutta meidän pitäisi pyrkiä tekemään sopimus kuuden kuukauden kuluessa konferenssin päättymisestä.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Cecilia Malmström, kiitän teitä ytimekkäästä, täsmällisestä ja johdonmukaisesta vastauksestanne - ei vain minun kysymykseeni vaan kaikkiin kysymyksiin siitä saakka kun tulin Euroopan parlamenttiin viime kesäkuussa. Olette suoriutunut loistavasti.
Totean myös ylpeänä olevani osa Euroopan unionia, joka johtaa ilmastonmuutoskeskustelua ja käyttää vaikutusvaltaansa muihin, jotta ne tekisivät samoin. Luulen, että paras esimerkki siitä on Yhdysvaltain presidentin ja Kiinan pääministerin saapuminen tänään Kööpenhaminaan, mitä ei olisi joitakin vuosia sitten voitu kuvitella.
Koska sitovaa sopimusta ei kuitenkaan ole tehty, mikä on se toimintatapa, jolla aiomme edetä?
Cecilia Malmström
Koska poliittiset neuvottelut sanojenne mukaan eri puolilta maailmaa saapuvien pääministereiden ja presidenttien kanssa alkavat toden teolla huomenna, meidän ei mielestäni vielä pitäisi puhua B-suunnitelmasta. Luulen heidän pystyvän takaamaan kunnianhimoiseen poliittiseen sitoumukseen tarvittavan panoksen, voiman ja dynamiikan.
Ellei sitoumuksen tekeminen ole mahdollista - no, sitten on vain jatkettava neuvotteluja. Emme aio missään tapauksessa antaa periksi. Maailma odottaa meiltä tuloksia. Tämä on sukupolvemme tärkein kysymys; emme voi epäonnistua. Ellemme pääse sopimukseen huomenna tai ylihuomenna, jatkamme neuvotteluja niin kauan, että sopimus syntyy.
Aihe: Kehitysmaille annettava ilmastonmuutokseen liittyvä rahoitus
Kööpenhaminan tulevissa ilmastonmuutosneuvotteluissa on tarkoitus määritellä ilmastonmuutosta koskevat maailmanlaajuiset toimet lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. On erittäin tärkeää, että neuvotteluissa päästään sopimukseen ja että rikkaat maat antavat kehitysmaille tarvittavat varat ilmastonmuutoksen vaikutusten torjumiseksi. Emme todellakaan voi olettaa, että kehitysmaat joutuvat maksamaan länsimaiden aiheuttamasta ongelmasta.
Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa lokakuussa tehdyssä sopimuksessa arvioitiin, että kehitysmaat tarvitsevat 100 miljardia euroa sopeutuakseen ilmastonmuutokseen, kun taas kehitysmaiden mukaan kustannukset ovat kolmin- tai nelinkertaiset.
Miten neuvosto aikoo päästä sopuratkaisuun, kun luvut eivät täsmää lainkaan?
Cecilia Malmström
Kuten arvoisa parlamentin jäsen aiheellisesti toteaa, kehitysmaille tarkoitettu ilmastonmuutosta koskeva rahoitus on olennainen osa Kööpenhaminassa käytäviä neuvotteluja, ja se on avainasemassa sopimuksen tekemisen kannalta.
Aluksi haluan jälleen huomauttaa, että lokakuussa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa korostimme nopeasti saatavan rahoituksen merkitystä, jotta voidaan käynnistää välittömiä toimia sekä valmistella yhteisiä tehokkaita keskipitkän ja pitkän aikavälin toimia, joissa kiinnitetään erityistä huomiota kyseisiin kehitysmaihin. Muutamia päiviä sitten pidetyssä neuvoston joulukuun istunnossa EU ja sen jäsenvaltiot ilmoittivat olevansa valmiita myöntämään 2,4 miljardia euroa vuodessa vuosiksi 2010-2012 auttaakseen kehitysmaita ilmastonmuutoksen torjumisessa. Tällä sitoumuksella lähetimme mielestäni hyvin voimakkaan viestin meneillään olevan konferenssin neuvottelijoille ja lisäsimme uskottavuuttamme.
Lisäksi Eurooppa-neuvosto myönsi tarpeen lisätä huomattavasti julkista ja yksityistä rahoitusta vuoteen 2020 mennessä. Nykyistä rahoitusjärjestelmää on tarkistettava ja tarpeen mukaan uudistettava, jotta varmistetaan sen kyky vastata haasteeseen. Kuten kysymyksessänne huomautitte, lokakuussa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tuettiin komission laskelmaa, jonka mukaan ilmastonmuutokseen sopeutumisesta ja päästövähennyksistä johtuvat kokonaisnettokustannukset saattavat kehitysmaissa nousta noin 100 miljardiin euroon vuodessa vuoteen 2020 mennessä. Ne on määrä kattaa kehittämällä kehitysmaiden omaa toimintaa ja kansainvälisiä hiilimarkkinoita sekä kansainvälisillä julkisilla varoilla, ja tämä on komission laskelma tulevasta tarpeesta. Se ei ole EU:n esittämä tarjous.
Myös muilta tahoilta on saatu lukuisia erilaisia arvioita, mutta neuvosto on tukenut komission laskelmaa ja pitää sitä parhaana arviona. Kansainvälisen julkisen tuen tarvittava kokonaismäärä on arviolta 22-50 miljardia euroa vuodessa vuoteen 2020 saakka. EU ja sen jäsenvaltiot ovat valmiit korvaamaan reilun osuuden kyseisestä määrästä, mutta kaikkein köyhimpiä maita lukuun ottamatta kaikkien maiden pitäisi osallistua kansainväliseen julkiseen rahoitukseen osuudella, joka lasketaan käyttäen yleisenä jakoperusteena päästötasoja ja BKT:ta. Kuten lokakuussa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa korostettiin, Kööpenhaminan sopimuksessa on annettava määräyksiä, jotka koskevat tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen kahteen asteeseen, kehitysmaiden kunnianhimoisia päästövähennyssitoumuksia, sopeutumisteknologiaa ja rahoitussopimusta.
Gay Mitchell
(EN) Yhdyn kiitoksiin, jotka Seán Kelly esitti ministerille parlamentissa annetuista vastauksista ja yleensäkin puheenjohtajavaltio Ruotsin esimerkillisestä toimintatavasta.
Arvoisa ministeri, olemme viime päivinä panneet merkille, että Yhdysvaltain presidentti on käynyt neuvotteluja joidenkin kehitysmaiden johtajien kanssa. Onko Euroopan unioni osallistunut kyseisiin neuvotteluihin kuroakseen kiinni Yhdysvaltojen ja muiden maiden etumatkaa ja löytääkseen ratkaisun jäljellä oleviin kysymyksiin? Voiko ministeri vakuuttaa parlamentille, että jos kehitysmaille aiotaan myöntää tähän tarkoitukseen rahoitusta, siihen käytetään uusia varoja ja etteivät varat ole peräisin kehitysmaille nälkä- ja kehitysohjelmissa annetuista aiemmista sitoumuksista?
Cecilia Malmström
Ensimmäisen kysymyksen osalta totean, että syksyn mittaan on pidetty lukuisia kahdenvälisiä kokouksia neuvottelujen helpottamista ja niihin valmistautumista varten. EU on jatkuvasti yhteydessä Yhdysvaltoihin yrittäen painostaa sitä ja vaatia siltä kunnianhimoisempaa julkilausumaa. Yhdysvalloilla puolestaan on omat kahdenväliset suhteensa, joissa EU on toisinaan ollut osallisena ja toisinaan taas ei, sillä yritämme painostaa eri tahoilta. Ruotsin puheenjohtajakaudella on myös pidetty kuusi kahdenvälistä kokousta tärkeiden sidosryhmien kuten Kiinan, Intian, Ukrainan, Etelä-Afrikan, Venäjän ja Yhdysvaltojen kanssa. Ilmastokysymykset ovat olleet asialistan kärjessä kaikissa näissä tapauksissa, joten erilaisia kokouksia on järjestetty runsaasti.
Rahoituksesta todettakoon, että siinä yhdistetään vanhoja ja uusia varoja. Jotkut maat ovat yhdistäneet niitä keskenään. Jotkut ovat jo jakaneet osan kehittämismäärärahoistaan. Koska vähiten kehittyneet maat kärsivät ilmastonmuutoksesta eniten, on siis johdonmukaista, että määrätyt osat kehitysbudjetista kohdennetaan tarkasti erilaisiin ilmastotoimiin.
Monet jäsenvaltiot ovat talouskriisin takia alentaneet kehittämismäärärahoja koskevia kokonaistavoitteitaan, mikä on valitettavaa.
Yksi yhdistelmärahoituksen tärkeimmistä syistä on myös talouskriisi.
Aihe: Ehdotus neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta
Yleistä vaatimusta kaikille esteettömästä pääsystä ja saatavuudesta ei voi korostaa liikaa. Asia koituu paitsi vammaisten, kymmenen vuoden kuluessa koko eurooppalaisen yhteiskunnan enemmistön hyödyksi. Aikooko neuvosto harkita aidosti yhdenmukaisen perustan luomista syrjinnän poikkeuksetta kieltävälle politiikalle (esimerkiksi tavaroiden suunnittelu ja valmistus), jotta voidaan luoda kestävä yhteiskunta ja päästä eroon syrjinnän torjumista koskevien säädösten hierarkiasta?
Infrastruktuurien ja palvelujen saatavuus on monille ihmisille todellinen ongelma useissa maissa. Tästä syystä ei ole hyväksyttävää lykätä 10 tai 20 vuodella jäsenvaltioiden velvollisuutta antaa (uusien) infrastruktuurien sekä (uusien) palvelujen parempaa ja todellista saatavuutta koskevia sääntöjä. Aikooko neuvosto antaa lisäaikaa olemassa olevien ja/tai uusien infrastruktuurien esteettömyyttä ja saatavuutta koskevan velvoitteen saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä? Miksi neuvosto mahdollisesti aikoo antaa lisäaikaa?
Cecilia Malmström
Kuten arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään toteaa, saatavuuden parantamista koskevat toimenpiteet ovat välttämättömiä syrjinnän torjumisessa. Ruotsin puheenjohtajakaudella olemme jatkaneet yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tehdyn direktiiviehdotuksen teknisten näkökohtien tutkimista. Ehdotus kattaa neljä syrjintäperustetta, joita ei nykyään oteta huomioon työllisyyden alalla: uskonto tai vakaumus, vammaisuus, ikä ja sukupuolinen suuntautuminen.
Neuvosto tarkasteli 30. marraskuuta 2009 puheenjohtajavaltion selontekoa, jossa kiinnitetään huomiota tämän kysymyksen edellyttämään lisätyöhön etenkin soveltamisalan, vammaisuutta koskevien säännösten ja täytäntöönpanoaikataulun osalta. Puheenjohtajavaltion selonteon mukaan myös "tavaroiden suunnitteluun" ja "valmistukseen" liittyvän kysymyksen pitäisi kuulua ehdotuksen soveltamisalaan. Tästä on käytävä lisäkeskusteluja.
Selonteon mukaan ratkaistavana on muita direktiivin taloudellisiin seurauksiin liittyviä kysymyksiä. Poliittisen yksimielisyyden saavuttamiseksi meidän on laadittava kaikkien jäsenvaltioiden kannalta hyväksyttävä ehdotus. Kaikkien jäsenvaltioiden on päästävä yksimielisyyteen, jotta neuvosto voi jatkaa asian käsittelyä.
En kuitenkaan pysty ennakoimaan neuvottelutuloksia. Täytäntöönpanoa, aikataulua ja soveltamisalaa koskevat keskustelut ovat edelleen kesken ja jatkuvat vielä jonkin aikaa.
Ádám Kósa
(HU) Arvoisa ministeri, paljon kiitoksia vastauksestanne. Alustavat toimet, joita on toteutettu, ovat hyvin rohkaisevia, mutta korostaisin kolmea asiaa. Euroopan unionissa elää 50 miljoonaa vammaista. Tämä asia ei koske pelkästään heitä, sillä Euroopan unionissa yhteiskunnat myös ikääntyvät voimakkaasti. Näin ollen ongelma ei koske ainoastaan vammaisia, vaan tulevaisuudessa kaikkia ikääntyneitä sekä esimerkiksi pyörätuolin käyttäjiä, jos he tarvitsevat luiskan. Näin ollen tästä tulee pian yleisesti koko yhteiskuntaa koskeva kysymys, ja siksi sen hoitaminen on ensiarvoisen tärkeää, sillä kyse on tulevaisuudestamme. Palvelujen saatavuuden toteuttamista on lykätty kymmenellä vuodella. On tärkeää, että tämä määräaika pysyy voimassa juuri siksi, että se on yhteisen etumme mukaista.
Cecilia Malmström
Olen arvoisan parlamentin jäsenen kanssa ehdottomasti samaa mieltä tällaisen direktiivin tarpeellisuudesta. Euroopan unionissa on edelleen miljoonia ihmisiä, joilla ei ole mahdollisuutta elämän kaikkein jokapäiväisimpiin asioihin. Tämä haittaa heidän vapauttaan ja mahdollisuuttaan elää normaalia elämää, ja se on mielestäni hyvin valitettavaa.
Neuvoston keskustelut vievät paljon aikaa. Kyseessä on uraauurtava ehdotus, jonka soveltamisala on laaja ja jolla on valtavat käytännön ja taloudelliset seuraukset. Jäsenvaltioiden on päästävä yksimielisyyteen, ja sen jälkeen tarvitaan Euroopan parlamentin hyväksyntä ennen kuin direktiivi voidaan antaa. Olemme neuvotelleet. Neuvostossa on toiminut lukuisia työryhmiä. Olemme edistyneet, mutta valitettavasti - minun on oltava teitä kohtaan aivan rehellinen - emme ole vielä saavuttaneet vaadittavaa yhteisymmärrystä. Jatkamme kuitenkin puheenjohtajakauden loppuun, ja olen varsin toiveikas, että puheenjohtajavaltio Espanja tekee parhaansa asian ratkaisemiseksi.
Aihe: Vammaisten oikeuksien suojeleminen
Kun taloudelliset olosuhteet ovat pulmalliset, on erittäin tärkeää varmistaa epäsuotuisimmassa sosiaalisessa asemassa olevien ihmisten riittävä sosiaalinen suojelu. Vammaiset muodostavat yhden kaikkien haavoittuvimmassa asemassa olevan yhteiskuntaryhmän. On erittäin valitettavaa, että kansallisia talousarvioita yritetään tasapainottaa vähentämällä sosiaalietuuksia ja vammaisille tarkoitettuja ohjelmia. Tällainen toiminta ei ole ainoastaan solidaarisuusperiaatteen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden vastainen, vaan se heikentää myös vammaisten yhteiskunnallista integroitumista koskevia menettelyjä ja menetelmiä ja lisää heidän sosiaalista syrjäytymistään.
Onko neuvosto säätänyt lisätoimenpiteistä vammaisten auttamiseksi taloudellisen taantuman aikana? Onko niin, että neuvoston harkinnan alla oleva vammaisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa koskeva neuvoston direktiiviehdotus viivästyy epäsuotuisan taloudellisen tilanteen vuoksi?
Cecilia Malmström
Olemme kaikki tietoisia talouskriisiä seuranneista sosiaalisista ongelmista. On välttämätöntä tarjota erityissuojelua erityisen heikossa asemassa oleville ihmisille ja ryhmille sekä torjua syrjäytymistä. Tiedämme, että vammaisten ja muiden heikossa asemassa olevien ryhmien voimavarat jäävät usein hyödyntämättä syrjinnän takia. Tätä silmällä pitäen neuvosto on johdonmukaisesti korostanut, miten tärkeää on edistää vammaisten työmarkkinoille pääsyä.
Tämä on tehty Lissabonin strategian mukaisesti ja nykyiset työllisyyspolitiikan suuntaviivat huomioon ottaen. Maaliskuussa 2008 neuvosto myös antoi yhdessä jäsenvaltioiden hallitusten kanssa päätöslauselman vammaisten asemasta EU:ssa. Neuvosto korostaa entistä voimakkaammin heikossa asemassa olevien ihmisten ja ryhmien työmarkkinoille integroimisen merkitystä 13. marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä, joihin viittasin edellisen kysymyksen yhteydessä. Kyseisten ryhmien työmarkkinoille pääsyn helpottaminen on myös pitkäaikaisen kasvun edellytys.
Muistuttaisin teitä Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisestä sopimuksesta nimittää vuosi 2010 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaiseksi teemavuodeksi. Uskon, että tähän päätökseen sisällytetään myös yleiset koulutusmahdollisuudet kaikille. Lisäksi päätös edellyttää työskentelyä sen puolesta, että kaikki saavat yhtäläisen mahdollisuuden tieto- ja viestintätekniikan käyttöön sekä vammaisten erityistarpeiden huomiointia. Toinen seikka, johon kiinnitetään ensisijaista huomiota, koskee vammaisten ja heidän perheidensä sekä heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeita. Olemme innoissamme monista aloitteista, joita tulevana vuonna varmasti tehdään.
Sikäli kuin on kyse ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta, ymmärrämme, että komission ehdotuksen toteutumisella olisi erittäin myönteinen vaikutus vammaisten elämään. Sosiaaliasioita käsittelevä neuvoston työryhmä käsittelee ehdotusta edelleen. Kuten mainitsin, keskustelimme asiasta 30. marraskuuta ja laadimme selonteon, mutta emme onnistuneet tekemään päätöstä.
Emme voi ennakoida keskeneräisten neuvottelujen tuloksia, mutta on oleellista käyttää oikeaa sanamuotoa, sillä kyse on oikeusvarmuudesta ja direktiivin soveltamisalan määrittelystä. Kuten aikaisemmin mainittiin, jäsenvaltioiden on päästävä ehdotuksesta yksimielisyyteen. Niiden tehtävä on arvioida taantuman mahdollisia vaikutuksia tähän asiaan. Kun yksimielisyys on saavutettu, Euroopan parlamenttia pyydetään tietysti antamaan hyväksyntänsä uuden Lissabonin sopimuksen 19 artiklan mukaisesti.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Kiitos arvoisa puhemies ja kiitos vastauksestanne, arvoisa ministeri Cecilia Malmström. Haluan kiittää myös Ruotsia, sillä juuri Ruotsin puheenjohtajakaudella EU:n ministerineuvosto ratifioi vammaisten oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen. Tämä on suuri askel, mutta vain yksi askel.
Tosiasiassa vammaisten elämässä on uskomattoman suuria eroja eri maissa. Osa kuuroista ei voi käyttää viittomakieltä, kun taas kaikilla sokeilla ei ole mahdollisuutta käyttää sokeiden tukipalveluja. Liikuntarajoitteisia varten ei ole tehty mukautuksia. Huomattava määrä vammaisista on myös yksinkertaisesti vailla työtä. Tilanne on tämä, vaikka vammaisten osuus Euroopan unionin asukkaista on jopa 10 prosenttia.
Arvoisa ministeri, asian lyhyesti ilmaistakseni tiedän, että syrjinnänvastaiseen direktiiviin liittyy määrättyjä ongelmia ja vaikeuksia, mutta kenties olisi mahdollista laatia pikemmin erillinen direktiivi vammaisten oikeuksista. Direktiivi velvoittaisi kaikkia EU:n jäsenvaltioita, jotta vammaiset eivät kohtaisi syrjintää.
Cecilia Malmström
Korostaisin, ettei kyse ole poliittisen tahdon puutteesta. Ymmärrämme toki mainitun direktiivin merkityksen ja olemme tehneet todella lujasti töitä saadaksemme sen voimaan.
Mutta kuten olen todennut, en voi mitään sille tosiasialle, ettei vaadittua yksimielisyyttä ole syntynyt. Puheenjohtajavaltio Ruotsi ja sitä edeltäneet puheenjohtajavaltiot ovat työstäneet erilaisia kompromissiehdotuksia ja vaihtoehtoisia etenemistapoja. Monet työryhmät kokoontuvat ja tekevät jatkuvasti töitä ja kokoontuvat yhä. Työstämme asiaa puheenjohtajakautemme loppuun saakka. Valitettavasti emme ole vielä päässeet yksimielisyyteen.
Direktiivin eri osien irrottaminen toisistaan olisi valitettavaa, sillä yleisenä tavoitteena, jota myös parlamentti selvästi kannatti, oli laatia kattava syrjintää koskeva direktiivi. Jos alamme erotella siitä osia, tuo ajatus katoaisi, ja se olisi mielestäni valitettavaa. On siis vielä hieman ponnisteltava, jotta koko direktiivi saadaan voimaan, sillä syrjinnän torjumisessa siitä olisi suurta hyötyä paitsi vammaisille myös muille syrjityille ihmisille kaikkialla Euroopassa.
Christa Klaß
(DE) Meidän on torjuttava syrjintää, joka on sosiaalinen ongelma. Kaikenlaisen syrjinnän torjuminen on yhteinen asiamme.
Oletteko kanssani samaa mieltä siitä, ettei mahdollisille syrjintätapauksille ole vahvistettu selkeitä arviointiperusteita? Mainittakoon esimerkkinä tapaus, jossa vuokraisäntä vuokraa asunnon ja asuntoa ilman jäänyt hakija väittää tulleensa syrjityksi.
Myönnättekö, että EU:n direktiivissä voidaan ainoastaan säätää vaatimuksia, jotka jäsenvaltiot joutuisivat sen jälkeen saattamaan osaksi kansallista lainsäädäntöä? EU:n on erittäin vaikea antaa tätä alaa koskeva yhteisön säädös.
Mairead McGuinness
(EN) Koska keskustelemme vammaisten oikeuksista, haluaisin vain ilmoittaa, että kollegamme Ádám Kósa on juuri valittu Euroopan parlamentin laajennetun vammaisasioiden työryhmän puheenjohtajaksi. Toivotamme hänelle menestystä tehtävässään.
Nyökkäilitte eilen hyväksyvästi keskustellessamme talouskriisistä, ja sen suhteen huomauttaisin erityisesti seuraavaa: lasten ja nuorten laitoshoitoon liittyy valtavia huolenaiheita, ja olen - kenties tekin olette - huolissani siitä, että talouskriisi hidastaa laitoshoidon purkamista. Lisäksi tässä kysymyksessä on oltava hyvin tarkkana sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.
Cecilia Malmström
Talouskriisistä kärsivät aina eniten heikoimmassa asemassa olevat ryhmät - lapset, nuoret, vanhukset, vammaiset - ja siksi meidän on vastuullisina poliitikkoina tiedostettava tämä selvästi. Useiden neuvoston kokoonpanojen päätelmiin ja suosituksiin on lisätty, että jäsenvaltioita pitäisi kannustaa kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että juuri heikoimmassa asemassa olevat ryhmät kärsivät aina eniten, joten olen samaa mieltä siitä.
Vastauksena kysymykseenne totean, että ennen yleisen, kattavan ja kauaskantoisen direktiivin voimaantuloa on hyvin vaikea vahvistaa eurooppalaisia erityisnormeja vammaisiin kohdistuvan syrjinnän alalla. Ensin on laadittava yleinen direktiivi ja sitten käytettävä sitä työn lähtökohtana.
Ymmärrän, että tarvitaan paljon työtä, ja olen täysin tietoinen laajasta syrjinnästä ja vaikeuksista, joita vammaiset kohtaavat arkielämässään ja jotka estävät heitä hyödyntämästä elämän tarjoamia mahdollisuuksia ja voimavaroja. Mielestäni meidän on ensin käytävä käsiksi yleiseen direktiiviin.
Päätös valita ensi vuosi sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi antaa mahdollisuuden esittää uusia konkreettisia ehdotuksia ja järjestää yhteisiä tapahtumia tämän asian korostamiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi kaikissa jäsenvaltioissa.
Puhemies
(EN) Varmasti parlamentti toivoisi, että myös minä onnittelen tämän keskustelun yhteydessä Ádám Kósaa valinnasta laajennetun työryhmän puheenjohtajaksi.
Kysymykset 8 ja 9 on peruutettu.
Kysymystä numero 10 ei käsitellä, koska sen aihe on jo tämän istuntojakson esityslistalla.
Kysymys numero 11 raukeaa laatijan poissaolon vuoksi.

Aihe: Köyhien perulaisten maanviljelijöiden raakalaismaiset murhat tarkoituksena voiton tavoittelu
Kansainvälisessä lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan rikollisliiga, joka tunnetaan nimellä Los Pishtacos, on surmannut Huánucon ja Pascon alueilla kymmeniä kylien asukkaita myydäkseen heidän rasvansa eurooppalaisen kosmetiikkateollisuuden tarpeisiin. Tietojen mukaan rasvaa on myyty 17 kiloa 15 000 dollarin kilohintaan. Perun viranomaiset arvelevat, että raakalaismaiset murhat voivat olla selityksenä monien ihmisten ja jopa lapsien katoamiseen. Tuomitsen toimintatavat, joita eurooppalaiset monikansalliset yritykset ovat käyttäneet useiden vuosikymmenten ajan, murhatakseen ihmisiä ja ryövätäkseen Latinalaisen Amerikan rikkauksia perusteenaan voiton tavoittelu.
Kysyn neuvostolta seuraavaa: Millä tavoin se arvioi kokonaisuudessaan tätä eurooppalaisten monikansallisten yritysten rikollista toimintaa? Entä minkä verran rahoitusta EU myöntää näille Latinalaisessa Amerikassa toimiville yrityksille?
Cecilia Malmström
Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, ihmisoikeuksien kunnioittaminen on yksi Euroopan unionin perusarvoista. Suhteissaan kaikkiin kolmansiin maihin neuvosto kiinnittää aina erityistä huomiota sen varmistamiseen, että perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan.
Neuvosto ei ollut tietoinen juuri arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tapahtumista, eikä niistä ole keskusteltu neuvostossa. Puheenjohtajavaltio on myös lukenut sanomalehtiä ja on perillä tiedotusvälineiden raporteista, mutta panee lisäksi merkille, että uusimpien raporttien mukaan alkuperäinen kertomus oli huijausta.
Koska tiedotusvälineiden raportit ovat ristiriitaisia ja koska neuvosto ei tavallisesti ota kantaa tiedotusvälineiden raportteihin, puheenjohtajavaltio ei voi eikä sen pitäisi esittää olettamuksia tästä kertomuksesta tai vastata tähän kysymykseen.
Charalampos Angourakis
(EL) Arvoisa puhemies, sanottakoon ettei ministerin vastaus tyydytä minua lainkaan. Kyseessä on hirvittävä rikos, mielestäni ennennäkemätön rikos, ja joka tapauksessa katson, että Euroopan unionilla on halutessaan varoja tutkia tämänkaltaisia kysymyksiä perusteellisemmin.
Koska meillä on suhteet Peruun, vaadimme Perun hallitukselta virallista tietoa tästä nimenomaisesta tapauksesta sekä toimenpiteiden toteuttamista. Muuten sama tilanne toistuu.
Cecilia Malmström
Asiaa koskevat raportit ovat olleet äärimmäisen ristiriitaisia. Sekä viranomaisten taholta että toimittajien raporteista on ilmennyt, ettei ole mitään todisteita, jotka osoittaisivat nämä kauheat tapahtumat tosiksi.
Koska varmoja todisteita ei ole ja on paljon viitteitä siitä, ettei kyse ole tositapahtumista vaan sen sijaan huijauksesta, neuvosto ei voi käynnistää asiaan liittyviä toimia, eikä sillä myöskään ole siihen toimivaltaa.
Aihe: Puolalaisen vähemmistön syrjintä Liettuassa
Aikooko neuvosto pakottaa Liettuan hallitusta kunnioittamaan kansallisten vähemmistöjen oikeuksia, kun otetaan huomioon, että puolalaisen vähemmistön syrjintä Liettuassa on jatkunut jo pitkään ja ilmenee pakkona käyttää ei-puolalaista sukunimien kirjoitusasua, syrjintänä opetuksena alalla, kieltona käyttää kaksikielisiä paikannimiä ja kieltäytymisenä palauttamasta neuvostoviranomaisten puolalaisilta takavarikoimaa omaisuutta? Milloin neuvosto aikoo toteuttaa asiaa koskevia toimenpiteitä?
Cecilia Malmström
Neuvosto vahvistaa perus- ja ihmisoikeuksien ensisijaisuuden sellaisena, kuin se on tunnustettu perustamissopimuksissa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Neuvosto sitoutuu nyt ja vastaisuudessakin kaikkien halventavan ja syrjivän kohtelun muotojen estämiseen ja poistamiseen.
Haluaisin huomauttaa, että myös Euroopan neuvosto käsittelee vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevia kysymyksiä kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puitesopimuksensa nojalla. Euroopan neuvoston toimivaltaiset elimet tutkivat parhaillaan Ryszard Czarneckin esiin nostamia kysymyksiä. Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY nojalla kaikkia henkilöitä suojellaan rotuun tai etniseen alkuperään perustuvalta syrjinnältä heidän oikeusasemastaan riippumatta. Direktiivissä säädetyn oikeussuojan soveltamisalaan kuuluvat työllisyys, sosiaalinen suojelu, koulutus sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuus. Euroopan komissio vastaa yhteisön oikeuden täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnasta jäsenvaltioissa.
Lopuksi totean, että Eurooppa-neuvoston 10. ja 11. joulukuuta tänä vuonna hyväksymässä Tukholman ohjelmassa arvioidaan heikossa asemassa olevia ryhmiä koskevan lisäehdotuksen tarvetta niiden kokemusten perusteella, joita jäsenvaltiot, joista tulee aikuisten kansainvälisestä suojelusta vuonna 2000 tehdyn Haagin yleissopimuksen osapuolia, ovat saaneet tuon yleissopimuksen soveltamisesta.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Cecilia Malmström, paljon kiitoksia vastauksestanne ja erityisesti siitä, että korostitte neuvoston vastustavan kaikkia kansallisiin vähemmistöihin kohdistuvia syrjinnän muotoja Euroopan unionissa, myös Liettuan puolalaisvähemmistön syrjintää. Se on hyvin tärkeä kannanotto. Kiitos siitä. Haluan korostaa, että valitettavasti kyse on Liettuan viranomaisten usean tasoisissa hallintoelimissä harjoittamasta järjestelmällisestä toiminnasta, joka koskee koulutusjärjestelmää ja kaksikielisiä paikannimiä. Näin ollen asia on äärimmäisen merkittävä, ja pyytäisin neuvostoa seuraamaan sitä.
Cecilia Malmström
Voin vain toistaa ne periaatteet ja arvot, joita Euroopan unioni edustaa ja joita neuvosto tietenkin puolustaa.
Asiasta vastaavat Euroopan neuvoston viranomaiset tutkivat myös niitä tapahtumia, joihin Ryszard Czarnecki viittaa, ja jos muita syrjinnän muotoja ilmenee, on komission tehtävä varmistaa, että jäsenvaltiot noudattavat perustamissopimuksia ja Euroopan unionin lainsäädäntöä.
Aihe: Buddhalaismunkkien ja -nunnien vainoaminen Vietnamissa
Euroopan parlamentti antoi 26. marraskuuta 2009 päätöslauselman Laosin ja Vietnamin tilanteesta (P7_TA(2009)0104). Mitä konkreettisia toimenpiteitä on toteutettu buddhalaismunkkeihin ja -nunniin Vietnamissa kohdistuvan vainon ja ahdistelun lopettamiseksi?
Cecilia Malmström
Kiitos kysymyksestänne. Neuvosto on erittäin hyvin perillä Vietnamin ihmisoikeustilanteesta ja seuraa maan tapahtumia tiiviisti.
Neuvosto ja komissio tekevät kahdesti vuodessa tilannearvion Vietnamin viranomaisten kanssa käymänsä ihmisoikeusvuoropuhelun yhteydessä. Viimeisin tapaaminen vuoropuhelun merkeissä pidettiin Hanoissa viime viikolla, 11. joulukuuta. Siellä keskusteltiin monista kiireellisistä kysymyksistä, kuten ilmaisunvapaudesta, rikoslakiuudistuksesta ja sen yhteydessä kuolemanrangaistuksesta sekä uskonnonvapaudesta ja uskonnollisesta suvaitsevaisuudesta, muun muassa Plum Village -yhteisön jäsenten tilanteesta. Vietnamin hallitukselle luovutettiin EU:n luettelo niistä henkilöistä ja vangeista, joiden tilanne on erityisen huolestuttava. Ihmisoikeusvuoropuhelun lisäksi EU käsittelee Vietnamin hallituksen kanssa säännöllisesti myös erityistä huolta aiheuttavia kysymyksiä.
Neuvosto ja komissio kävivät 10. marraskuuta pitkän keskustelun Plum Village -yhteisön jäsenten kanssa. Euroopan parlamentti julkaisi 26. marraskuuta asiaa koskevan päätöslauselman. Samana päivänä komissio kävi viranomaisten kanssa korkean tason neuvotteluja Hanoissa, ja kyseinen kokous järjestettiin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta - joka toivottavasti tehdään ensi vuonna - neuvottelevassa sekakomiteassa. Tärkein viesti, jonka kokouksessa toimme julki, oli se, miten polttavana pidämme Vietnamin ihmisoikeustilannetta.
Mainitsimme kirkkojen omaisuuden pakkolunastuksen, hyökkäykset ihmisoikeusaktivisteja ja bloginpitäjiä vastaan - kuten parlamentin jäsenet aiemmin toivat esiin - sekä Plum Village -yhteisön jäsenten tilanteen. Vetosimme paikallisiin kollegoihimme, jotta he turvaisivat ihmisoikeudet ja kunnioittaisivat niitä ja täyttäisivät ne sitoumukset, jotka on vahvistettu ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja kansainvälisissä yleissopimuksissa, joissa Vietnam on sopimusosapuolena. Parlamentin päätöslauselma teki tästä viestistä erityisen vakuuttavan, ja haluan kiittää Euroopan parlamenttia siitä. Ilmoitimme myös Vietnamille Euroopan parlamentin uudesta ja merkittävästä roolista, joka koskee erityisesti tulevaa kumppanuus- ja yhteistyösopimusta.
EU:n valtuuskunta vieraili 8.-10. joulukuuta 2009 Bat Nhan luostarissa ja Phuoc Huen temppelissä, jonne lähes 200 Plum Village -yhteisön lopuista jäsenistä on paennut. Puhuimme temppelin uskonnollisten edustajien ja paikallisten viranomaisten kanssa saadaksemme lisätietoja nykytilanteesta. EU aikoo jatkaa Phuoc Huen temppelin tilanteen erittäin tiivistä seurantaa.
Pat the Cope Gallagher  
Haluan kiittää neuvoston puheenjohtajaa omasta puolestani ja Brian Crowleyn puolesta hyvin seikkaperäisestä vastauksesta ja todeta, että olen erittäin tyytyväinen sekä neuvoston että komission lähestymistapaan. Toivon, että jatkatte tapahtumien käytännönläheistä seurantaa.
Aihe: Islannin Euroopan unionin jäsenyyttä koskeva hakemus
Voiko neuvosto antaa päivitetyn arvion Islannin Euroopan unionin jäsenyyttä koskevan hakemuksen tilanteesta?
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, luullakseni tämä kysymys on lähellä myös teidän sydäntänne.
(SV) Aluksi palautan mieliinne sen, mitä todettiin neuvoston 8. joulukuuta antamissa päätelmissä: "Islanti on maa, jolla on pitkä ja syväänjuurtunut demokraattinen perinne ja mahdollisuuksia antaa EU:lle merkittävä panos niin strategisesti kuin poliittisestikin. Islanti kuuluu Euroopan talousalueeseen ja Schengen-alueeseen ja on sitä kautta jo valmiiksi monin tavoin kytköksissä EU:hun."
Islanti esitti Euroopan unionin jäsenyyttä koskevan virallisen hakemuksen puheenjohtajavaltio Ruotsille Tukholmassa 16. heinäkuuta 2009. Olin itse paikalla vastaanottamassa hakemuksen, joka toimitettiin välittömästi neuvoston jäsenille.
Neuvosto muistutti 27. heinäkuuta 2009 pitämässään kokouksessa laajentumista koskevasta uudesta yksimielisyydestä, jota kuvailtiin joulukuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä, sekä periaatteesta, jonka mukaan kutakin maata arvioidaan sen omien ansioiden mukaan, ja päätti käynnistää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaisen menettelyn. Siksi komissiota pyydettiin antamaan lausunto neuvostolle esitetystä hakemuksesta.
Hakemus arvioidaan perustamissopimuksessa vahvistettujen periaatteiden, Kööpenhaminassa vuonna 1992 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa vahvistettujen arviointiperusteiden ja joulukuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Yleisten asioiden neuvoston viime viikolla antamien päätelmien mukaisesti neuvosto käsittelee asiaa uudelleen komission annettua lausuntonsa. Tämän ansiosta neuvostolla pitäisi olla mahdollisuus päättää neuvotteluista, jotka Islannin kanssa mahdollisesti käynnistetään Espanjan puheenjohtajakauden ensimmäisinä kuukausina.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Kiitän neuvoston puheenjohtajaa vastauksesta. Suhteista Sveitsiin, Islantiin ja Norjaan vastaavan sekä Euroopan talousalueen (ETA) parlamentaarisessa sekavaliokunnassa toimivan valtuuskunnan puheenjohtajana ymmärrän tietenkin täysin, että jokainen hakemus on käsiteltävä sen omien ansioiden mukaan ja että edistystä tapahtuu. Mielestäni tästä on osoituksena se, että Islanti vastasi lukuisiin kysymyksiin kohtuullisen lyhyessä ajassa, ja tietenkin ETA:n jäsenyydestä oli apua. Se on osoitus Islannin hallituksen sitoutumisesta. Mielestäni Islannin jäsenyys Euroopan unionissa olisi jälleen uusi merkittävä vaihe EU:n laajentumiskehityksessä.
Mainitsitte kuitenkin pitkän demokratiaperinteen islantilaisten jäsenyyspäätöstä puoltavana seikkana, mutta odotan innolla, että seuraavassa neuvoston kokouksessa päästään eteenpäin, ja toivottavasti siellä otetaan merkittävä askel ja neuvosto ilmoittaa asiasta.
Cecilia Malmström
Islannin hakemus on käsiteltävä sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, eikä komissio ole vielä saanut päätökseen hakemuksen tutkimista ja lausuntonsa laatimista. Neuvosto edistyy, samoin kuin Islantikin, ja ne ovat jo nimittäneet neuvotteluryhmänsä ja valmistautuneet hyvin perusteelliseen mutta nopeaan työskentelyyn. Näin ollen voimme mielestäni luottaa siihen, että komissio antaa lausunnon ensi vuoden alussa, ja toivottavasti neuvosto voi päättää jatkotoimenpiteistä.
Puhemies
(EN) Kysymys numero 16 raukeaa laatijan poissaolon vuoksi.

Aihe: Biohajoava jäte
Voiko neuvosto kertoa, miten jäsenvaltiot ovat onnistuneet vähentämään biohajoavan jätteen sijoittamista kaatopaikoille, mikä esitetään tavoitteena kaatopaikkadirektiivissä 1999/31/EY)?
Cecilia Malmström
EU:n jäsenvaltioissa tuotetaan päivittäin suuria määriä jätteitä. Sillä, miten käsittelemme tätä jätettä, on tietenkin merkittävä vaikutus ympäristöön. Yhteisön jätelainsäädännön täytäntöönpanosta äskettäin julkaistun komission kertomuksen päätelmissä todetaan, että vaikka joissakin jäsenvaltioissa tapahtuikin kehitystä, useissa valtioissa tarvitaan vielä valtavia täytäntöönpanotoimia, jotta jätehuoltoinfrastruktuuri saataisiin yhteisön vaatimusten mukaiseksi. Erityisen vaikeaa on kaatopaikoista annetun direktiivin täytäntöönpano.
Kun on kyse biohajoavan jätteen ohjaamisesta muualle kuin kaatopaikoille, komission kertomuksessa todetaan, että vain yhdeksän maata saavutti - saatavilla olevien vähäisten tietojen mukaan - vähentämistavoitteensa vuonna 2006. Neuvosto on aikaisemmin todennut kesäkuussa 2009 antamissaan päätelmissä olevansa samaa mieltä komission kanssa. On erittäin tärkeää, että EU saavuttaa tavoitteensa, jotka koskevat biohajoavan jätteen ohjaamista muualle kuin kaatopaikoille. Neuvosto pyysi myös komissiota jatkamaan vaikutustenarviointia laatiakseen tarvittaessa ehdotuksen biohajoavaa jätettä koskevaksi EU:n lainsäädännöksi.
Neuvosto totesi, että EU:n lainsäädännön tarpeeseen on kiinnitettävä huomiota, ja erityisesti sellaisen lainsäädännön tarpeeseen, joka koskee biohajoavan jätteen kierrätystä kompostoimalla ja energian hyödyntämistä biokaasulaitoksissa yhdistettynä jäteaineksen myöhempään kierrätykseen. Neuvosto totesi myös, että parantamalla biojätehuoltoa edistetään luonnonvarojen kestävää hoitoa ja maaperän parempaa suojelua, autetaan torjumaan ilmastonmuutosta ja mahdollistetaan erityisesti jätteen ohjaamista muualle kuin kaatopaikoille, kierrätystä ja uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttaminen.
Mairead McGuinness
(EN) Luullakseni jokainen parlamentin jäsen kannattaa mainittuja pyrkimyksiä. Olen itse kokeillut seistä kaatopaikalla ja hengittää sisään, ja se on melko kauheaa. Mielestäni jätteensä kaatopaikalle tyhjentävien kansalaisten olisi ehkä hyvä vierailla paikan päällä.
Voisitteko kertoa joitakin syitä - jos teillä niitä on - selvittääksenne tarkemmin sitä, miksi vain yhdeksän jäsenvaltiota on päässyt näin pitkälle? Tiedämme, että se on välttämätöntä; minun mielestäni meidän on tuotettava biokaasua. Kaikki ovat samaa mieltä periaatteista, mutta miksi emme onnistu saavuttamaan tavoitteita?
Cecilia Malmström
Minun täytyy myöntää, etten ole tämän aiheen asiantuntija, mutta sikäli kuin komission julkilausumista ymmärsin, asianmukainen jätehuoltoinfrastruktuuri puuttuu, ja sen perustaminen on varsin kallista. Tietenkin siitä on hyötyä pitkällä aikavälillä, mutta jäsenvaltiot eivät ole investoineet asianmukaiseen infrastruktuuriin, ja siksi se on vienyt niin paljon aikaa.
Puhemies
(EN) Siirrymme nyt tämän illan viimeiseen kysymykseen, ja todellakin puheenjohtajakautenne viimeiseen kysymykseen. Sen laatija on Hans-Peter Martin ja se koskee neuvoston puheenjohtajavaltion Ruotsin saavutuksia avoimuuskysymyksissä. Rohkenen todeta, että niissä olemme niittäneet mainetta.

Aihe: Puheenjohtajavaltio Ruotsin saavutukset avoimuuskysymyksissä
Ruotsalainen neuvoston puheenjohtaja ilmoitti kysyjälle 16. syyskuuta 2009 antamassaan vastauksessa ), että hän on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että avoimuuden lisääminen unionin toiminnassa on tärkeää. Puheenjohtaja totesi myös aikovansa noudattaa täysimääräisesti neuvoston työjärjestyksen 8 artiklan 1-4 kohdan mukaisia avoimuusmääräyksiä. Neuvoston työjärjestyksen mukaan kaikkien yhteispäätösmenettelyä noudattaen annettavien säädösten käsittelyt neuvostossa ovat yleisölle avoimia.
Minkälaisen tilinpäätöksen neuvosto tekee nyt puheenjohtajakauden päättyessä ja mitä tuloksia saavutettiin milläkin aloilla?
Cecilia Malmström
Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, avoimuuden lisääminen Euroopan unionin toiminnassa on tärkeä painopiste Ruotsille sekä jäsen- että puheenjohtajavaltiona. Avoimuuden lisääminen neuvoston toiminnan kaikilla osa-alueilla oli yksi asettamistamme selvistä päämääristä.
Haluan mainita esimerkiksi puheenjohtajavaltion internetsivuston, jossa on tietoa kokouksista ja tausta-asiakirjoista sekä linkkejä internetlähetyksiin kolmella kielellä.
Viime kuukausina puheenjohtajavaltio on myös tehnyt parhaansa varmistaakseen neuvoston työjärjestyksen avoimuutta koskevien määräysten soveltamisen.
Kesä-, syys-, loka- ja marraskuussa 2009 järjestettiin puheenjohtajavaltio Ruotsin aloitteesta 20 työjärjestyksen 8 artiklan 3 kohdan mukaista julkista keskustelua. Lisäksi järjestettiin julkinen keskustelu Ecofin-neuvoston työskentelyä varten laaditusta puheenjohtajavaltion työohjelmasta. Neljän kuukauden aikana järjestettiin siis 21 julkista keskustelua.
Julkisten käsittelyjen määrästä todettakoon, että 59 lainsäädäntökohtaa hyväksyttiin julkisesti A-kohtina tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja yhdeksää ehdotusta lainsäädäntökohdaksi käsiteltiin B-kohtina neuvoston julkisessa istunnossa. Lisäksi puheenjohtajavaltion aloitteesta pidettiin yksi julkinen käsittely. Jos tämä kuulostaa arvoisan parlamentin jäsenen mielestä vähäiseltä, olisi pidettävä mielessä, että julkista käsittelyä edellyttävien neuvoston esityslistan kohtien määrä vaihtelee jonkin verran niiden kohtien määrän mukaan, jotka käsitellään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Uudella parlamentilla ei myöskään ole ollut niin paljon kohtia käsiteltävänä kuin tavallisesti. Uusi komissio lisää varmasti neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa käsiteltävien lainsäädäntöehdotusten määrää, jolloin myös kohtien määrä kasvaa.
Lissabonin sopimuksen tultua voimaan myös kaikki ne neuvoston kokoukset, joissa käsitellään lainsäädäntöneuvotteluja koskevaa esityslistan osaa, ovat julkisia. Puheenjohtajavaltio Ruotsi on tyytyväinen tähän parannukseen. Se tekee Euroopan unionista tehokkaamman ja demokraattisemman.
Lopuksi haluan mainita, että puheenjohtajavaltio Ruotsi teki komission varapuheenjohtajien Margot Wallströmin ja Diana Wallisin kanssa eilen aloitteen avoimuutta käsittelevän toimielinten välisen työryhmän kanssa pidettävästä kokouksesta. Keskustelimme huomattavan monista konkreettisista ehdotuksista parempien ja käyttäjäystävällisempien tiedonsaantimahdollisuuksien tarjoamiseksi Euroopan kansalaisille EU:n toimielimissä.
Hans-Peter Martin
(DE) On harvinaista, että täysistunto antaa aihetta tietynlaiseen mielenliikutukseen. Mielestäni on ilo ja kunnia, että nimenomaan me voimme käydä viimeisen vuoropuhelun. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Cecilia Malmström, tiedätte itse, että avoimuuden lisääminen on hidas ja vaivalloinen polku, jota valitettavasti usein etenemme etananvauhtia, kun ajattelen sitä, missä olimme kymmenen vuotta sitten ja missä olemme tänään. On selvää, että kriittisenä mutta intohimoisena EU:n kannattajana en voi tyytyä pelkästään tähänastisiin saavutuksiimme.
Minua kiinnostaisi tietää, mikä on viestinne meille sen suhteen, mitä konkreettisia parannuksia seuraajanne voisivat tehdä. Tarkoitan erityisesti neuvoston työryhmiä. En oikeastaan ole tyytyväinen niiden esityslistan kohtien määrään, joihin yleisöllä on toistaiseksi ollut mahdollisuus tutustua, enkä myöskään tapaan, jolla oikeus asiakirjoihin tutustumiseen saadaan. Tarkastellessanne asiaa EU:n politiikasta saamanne kymmenvuotisen kokemuksen pitkän aikavälin näkökulmasta, luuletteko, että saavutamme koskaan sitä avoimuuden vaihetta, jonka Ruotsi saavutti jo vuosikymmeniä sitten?
Cecilia Malmström
Tämä on todellakin hyvin tärkeä kysymys. Mielestäni asiakirjojen saatavuus ja avoimuus ovat lisääntyneet huomattavasti viimeisten kymmenen vuoden aikana. Tämä on asetuksen (EY) N:o 1049/2001 ansiota. Se on erittäin tärkeä asetus, ja olen ylpeä siitä, että pystyin osallistumaan sen laatimiseen.
Kyse on myös siitä, miten se pannaan täytäntöön, sekä asenteista. Ne ovat parantuneet viimeisten kymmenen vuoden aikana. Monet ihmiset EU:n toimielimissä ovat ymmärtäneet, ettei avoimuus ole vaarallisia. Se on hyvä asia. Se on tehokasta. Se edistää legitiimiyttä ja vähentää myös väärinkäytösten ja korruption mahdollisuutta.
Työmme on vielä kesken. Lissabonin sopimus tarjoaa meille uusia mahdollisuuksia. Toivon kaikkien tulevien puheenjohtajavaltioiden hyödyntävän noita mahdollisuuksia parhaalla mahdollisella tavalla. Komissio totesi eilen, että se aikoo esittää Lissabonin sopimukseen perustuvia ehdotuksia siitä, miten avoimuutta voidaan edistää.
Tehtävää on vielä paljon, mutta olemme edistyneet jo melko pitkälle. Kuten arvoisa parlamentin jäsen totesi, taistelu on jatkuvaa, ja toivon meidän käyvän tätä taistelua yhdessä.
Puhemies
(EN) Arvoisa ministeri, hyvä Cecilia, tehtäväkseni jää siten esittää suuret kiitokset yhteistyöstänne ja erittäin kattavasta osallistumisesta kyselytunteihin Ruotsin puheenjohtajakaudella. Odotamme kovasti näkevämme teidät sillä puolella, edellyttäen, että parlamentti antaa hyväksyntänsä. Suuret kiitokset, ja kiitos työryhmällenne.
Kyselytunti on päättynyt.
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).

{'language': 'fi'}