Bæredygtighed i udviklingssamarbejdet (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af DanutBudreikaitfor Udviklingsudvalget om integrering af bæredygtighed i politikken for udviklingssamarbejde.
DanutBudreikait
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke alle, der har fundet tid til at diskutere det vigtige spørgsmål om at integrere bæredygtighed i politik for udviklingssamarbejde her på plenarmødet på dette sene tidspunkt. De vigtigste EU-dokumenter - EF-traktaten og EU-strategien for bæredygtig udvikling - definerer bæredygtig udvikling som udvikling, der tillader samfundets aktuelle behov at blive opfyldt uden at reducere chancerne for, at fremtidige generationer kan få opfyldt deres behov. Bæredygtig udvikling er et altomfattende EU-princip om rettigheder, der bør have indflydelse på alle EU's politikområder, også politikken for udviklingssamarbejde.
Et af de vigtigste mål for vores fællesskab er at kæmpe mod fattigdom i verden, at betale gammel gæld tilbage til udviklingslande, at hjælpe dem med at lægge deres status som mindst udviklede lande bag sig og opnå status som udviklingslande og i sidste ende som industrilande. Industrilande ved, hvad prisen for fremskridt og den moderne levevis er. Jeg tænker på miljøpåvirkningen som følge af menneskelige aktiviteter - udviklingen af forskellige økonomiske områder, især industrien. Det er en enorm omkostning, som hele verden er med til at bære, selv om det ikke er alle lande, der har eller bruger den teknologi, der bidrager til drivhuseffekten, CO2 eller anden forurening. Vi er alle med til at betale, og vi vil alle gerne se forureningen bragt ned. Vi retter ikke kun opmærksomheden mod vores egne økonomier og vedtager passende løsninger, vi ønsker også, at udviklingslande bruger forureningsfri vedvarende energityper og forureningsfri teknologi. Men det er ikke så enkelt. Betænkningen tog nogle af problemerne ved bæredygtig udvikling op og foreslog nogle retningslinjer for mulige løsninger for udviklingslande - og ikke kun for dem, men også for EU. Bæredygtig udvikling indbefatter tre fundamentale aspekter: stabil økonomisk vækst, beskyttelse af miljøet og social retfærdighed og samhørighed.
Det betyder, at økonomiske spørgsmål, spørgsmål om beskyttelse af miljøet og sociale spørgsmål hænger sammen og forstærker hinanden, og denne indbyrdes forbindelse bør allerede kunne ses under politikdannelsen. Økonomiske spørgsmål er knyttet til forvaltning, menneskerettigheder, demokrati, regional integration og andre aspekter af samfundsøkonomien og livet. Løsning af dem er afhængig af økonomisk støtte fra EU's og andre lande og af styrkelse af udviklingslandenes institutionelle kompetencer, kampen mod korruption, nye måder at hjælpe virksomheder og markeder med at indføre bæredygtig udvikling på, tiltrækning af direkte udenlandske investeringer osv.
Miljøet påvirkes af ulovlig ødelæggelse af skove, hvilket fremmer korruption og muligheden for væbnede konflikter, af manglende adgang til drikkevand og utilstrækkelige sanitære forhold, af forurening, især drivhuseffekten, samt af brug og udtømning af naturressourcer, hvilket også er forløbere for konflikter. På det sociale område er miljøspørgsmål også vigtige, f.eks. adgang til drikkevand og sanitære forhold, adgang til uddannelse og sundhedsvæsnet og kampen mod fattigdom. Gennemførelsen af tre fundamentale aspekter af bæredygtig udvikling viser tydeligt, at stimuleringen af økonomisk vækst og udryddelsen af fattigdom sammen med beskyttelse af miljøet er de største udfordringer, som EU's politik for udviklingssamarbejde står over for.
Derfor må EU i denne politik også opfordre andre store økonomiske aktører såsom USA, Kina og Indien til at bidrage til indførsel af global bæredygtig udvikling. I forbindelse med stimulering af økonomisk vækst har det stor betydning at indføre bæredygtig udvikling i alle sektorer, at investere i ikkeforurenende teknologier, at introducere teknologier til alternativ energi, og vigtigst af alt at bringe adfærdsstandarder i anvendelse over for virksomheder. Nu vi taler om miljøet, er det vigtigt at understrege, at internationale selskaber, der driver virksomhed i udviklingslande, skal respektere miljøet. Arbejdet på at indføre et kodeks for social ansvarlighed for europæiske virksomheder bør påbegyndes.
I kampen mod forringelser af miljøbeskyttelsen i udviklingslande bør EU samarbejde mere aktivt med små og mellemstore virksomheder for at forme deres respekt for miljøet. Beskyttelse af biologisk mangfoldighed, overvågning af miljøets økologiske tilstand og passende tiltag til at støtte det er vores kollektive gæld til kommende generationer. På det sociale område skal vi forsøge at opfylde de udviklingsmål, der er udstukket i årtusinderklæringen, tilskynde til en bæredygtig forbrugsmodel, bekæmpe sygdomme og kanalisere mere officiel udviklingshjælp til uddannelse om sundhed og miljø.
Desuden har det stor betydning at få involveret civilsamfundet, ngo'er og kvinder i at finde løsninger på problemerne med bæredygtig udvikling og i at tilføre ny energi til den sociale dialog. Ud over disses tre områder af bæredygtig udvikling vil jeg også gerne nævne styrkelse af institutionel kompetence som en vigtig biting for alle sektorer. I forbindelse med støtte til institutionelle, administrative og juridiske reformer, udvidelse af infrastruktursystemer og national økonomisk forvaltning er der brug for evaluering af de miljømæssige, økonomiske og sociale virkninger.
Der er tale om langsigtede handlingsprogrammer, der sigter mod at opnå bæredygtighed i politikken for udviklingssamarbejde. EU kan imidlertid allerede gøre noget for at opnå bæredygtighed, løse problemet omkring landbrugseksportstøtte og fremme import af produkter, der er produceret under hensyntagen til bæredygtighed og uden at krænke internationale aftaler, ved at henholde sig til en migrationspolitik, der hindrer hjerneflugten fra udviklingslandene, samt ved at anspore til investeringer i udviklingslande og konsekvent bruge 0,7 % af BNP til udviklingshjælp.
Ján Figeľ
Hr. formand! Jeg vil forsøge at overholde min tildelte taletid, så vi kan blive færdige før midnat!
Vi hilser naturligvis denne betænkning velkommen med dens fokusering på integration af bæredygtighed i politikker for udviklingssamarbejde. Det glæder mig at vide, at denne betænkning er fint på linje med vores egen analyse af emnet. Kommissionen er fuldt og helt engageret i at forbedre integrationen af bæredygtighed i udviklingssamarbejdet. Det overordnede mål med samarbejdet er at udrydde fattigdom inden for rammerne af bæredygtig udvikling. Vi arbejder hen imod de fleste af de anbefalinger, der fremføres i betænkningen, og jeg gratulerer ordføreren, fru Budreikaitė. Jeg skal begrænse min belysning heraf til et par eksempler.
For det første forbedrer vi integrationen af miljømæssige betænkeligheder i udviklingspolitikker på flere forskellige måder, f.eks. ved oplæring af medarbejdere, ved at åbne en miljø-helpdesk, ved systematisk udarbejdelse af miljømæssige profiler på nationalt og regionalt plan samt, hvor det er relevant, strategiske miljøvurderinger og miljøeffektvurderinger.
For det andet forøger vi hjælpen til udviklingslande med tilpasning til klimaændringer. Vi arbejder på at styrke vores alliancer med udviklingslandene inden for tilpasning til og afbødning af klimaændringer. Eftersom klimaændringernes mest umiddelbare indvirkning på udviklingslandene er hyppigheden af ekstreme vejrfænomener, er vi også ved at udarbejde en ny risikoreduktionsstrategi for katastrofer.
For det tredje støtter vi ren og vedvarende energi gennem bestemte projekter. Et andet nyt tiltag, der er blevet godt modtaget af det internationale samfund, er den Globale Fond for Energieffektivitet og Vedvarende Energi.
For det fjerde arbejder vi hårdt på at forhindre import af træ af ulovlig oprindelse ved at få forhandlet frivillige partnerskabsaftaler i stand i henhold til initiativet til retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet. For nylig er der indledt forhandlinger med Malaysia, Ghana og Indonesien.
Slutteligt er vi i færd med at planlægge ressourcer til opbygning af kapacitet i udviklingslande til at forhindre ulovlig dumpning af giftigt affald og for at oprense lagre af pesticider i fast form.
Den indsats, der er nødvendig for at nå disse mål og andre, der også fremføres i betænkningen, skal bestemt ikke undervurderes. Parlamentets støtte til instrumentet til udviklingssamarbejde og klimastrategien for miljøet og naturressourcer vil have afgørende betydning, og set ud fra dette synspunkt vil jeg gerne udtrykke taknemmelighed over for Deres engagement og støtte.
Horst Posdorf
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke ordføreren fru Budreikaitvarmt for hendes vellykkede arbejde. Betænkningen er meget afbalanceret og giver slet ikke anledning til diskussioner.
De centrale ting, som Udviklingsudvalget gerne ville have med i denne betænkning, er kommet med, nemlig for det første udfordringerne fra klimaændringen, for det andet beskyttelse af biodiversiteten, for det tredje gældseftergivelse for de mindst udviklede lande, for det fjerde støtte til små og mellemstore virksomheder til et bedre socialt, økologisk og økonomisk samarbejde i landene i syd og for det femte flere udenlandske direkte investeringer og en stærkere differentiering af eksporten.
Kommissionen opfordres i denne betænkning til at støtte alle Fællesskabets udviklingsprogrammer med hensyn til gennemsigtighed og regnskabspligt, da korruption i udviklingslandene netop skader bæredygtigheden. Parlamentet går derfor ind for at indføre uafhængige korruptionsbekæmpelsesinstanser og kræver, at der stilles tilstrækkelige midler til rådighed for dette, og jeg vil gerne bede alle medlemmerne om at stemme for denne betænkning ved afstemningen.
Karin Scheele
Hr. formand! Jeg tilslutter mig også lykønskningerne til ordføreren. Det var længe den almindelige opfattelse, at miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling er luksusgoder, som først kan diskuteres og opnås, når et samfund har nået et vist udviklingsniveau.
Bæredygtig udvikling er i dag et af millenniumudviklingsmålene, for fattige mennesker lider meget mere direkte under følgerne af dårlige miljøbetingelser. Deres liv afhænger i høj grad af adgangen til naturlige ressourcer. Skov er f.eks. livsgrundlaget for 90 % af de mennesker, der lever i absolut fattigdom. Udviklingslandene er også hårdere ramt af følgerne af klimaændringen end industrinationerne, som har hovedansvaret for den. I denne forbindelse må Kommissionens forslag om at sænke CO2-udledningen fra nye biler fra 2012 i hele Europa hilses velkommen.
Vi opfordrer i den foreliggende betænkning endnu en gang USA, men også Indien og Kina, til at ratificere Kyoto-protokollen og sammen med EU påtage sig ansvaret for en bæredygtig udvikling i hele verden.
Etablering af infrastruktur kan være et vigtigt element for den bæredygtige udvikling, men det er vigtigt også at tage højde for sociale og økologiske aspekter. Vi opfordrer derfor Kommissionen til at sørge for, at der for alle projekter, som får EU-støtte, gennemføres en miljøvurdering, som gøres offentligt tilgængelig.
Igen og igen chokeres vi af beretninger om umenneskelige arbejdsforhold i udviklingslande. Det er absolut nødvendigt at forbedre effektiviteten af adfærdskodekset for europæiske virksomheder, som opererer i udviklingslandene. Desuden er det nødvendigt at bidrage til, at Den Internationale Arbejdsorganisations centrale standarder for arbejdsforhold opnår et gennembrud.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag kl. 11.30.

{'language': 'da'}