Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Vytautas Landsbergis
(LT) I slutet av artonhundratalet lades framtiden för den europeiska fascismen i Ryssland. Parollen var tydlig och klar: ”Besegra judarna! Rädda Ryssland”! Över hundra år senare kan Rysslands politiska kultur karakteriseras av samma hatiska slagord: ”Besegra georgierna! Rädda Ryssland”!
Dessa ord har blivit ett vapen för den ryske presidenten, utrikesministern och försvarsministern samt den ryska duman. Poliser av lägre grad och våldsamma fascistgrupper stöder denna förföljelse. Det är inte något nytt, eftersom mord på människor med mörkhyade ansikten har blivit en rutin på gatorna i ryska städer.
EU borde använda sin egen paroll: ”Rädda Ryssland! Stoppa den ryska nazismen”! Därför bör företrädare för den ryska regeringen och för demokratiska krafter bjudas in till vår gemensamma goodwillkonferens om rättsmiljö för att diskutera hur EU kan hjälpa dagens Ryssland att undvika en epidemi präglad av främlingshat.
Magda Kósáné Kovács
(HU) Nobels fredspris 2006 utdelades till Muhammad Yunus och hans bank, Grameen Bank. Muhammad Yunus är ekonom från Bangladesh.
Nobelkommitténs beslut har inte bara gett upphov till glädje, utan har även visat vägen för och gett hopp till dem som strävar efter en human och fredlig värld. Många av oss anser att fattigdom och social utestängning är bland de grundläggande orsakerna till krig och destruktiva impulser. Det finns människor som är främlingar i sitt eget land och som har förlorat all mänsklig kontakt och möjligheten att känna sig hemma i världen. Muhammad Yunus mikrokreditsystem är inte enbart välgörenhet, vilket ofta lättar de välbärgades dåliga samveten, utan man lånar i stället ut pengar, möjliggör samarbete och ger människor nya framtidsutsikter.
Som ledamöter av Europaparlamentet bör vi betrakta detta års fredspris som en utmaning och en uppgift. Den typ av fattigdom som finns i Bangladesh finns även i EU. Låt oss om och om igen fundera över de möjligheter som små steg innebär, vare sig de är i form av krediter, nyföretagande eller ökad kunskap, eftersom små steg kan föra oss långt på vägen mot mänsklig värdighet.
Graham Watson
(EN) Herr talman! Det här har mera formen av en fråga till er. Jag är medveten om att Josep Borrell Fontelles har skrivit till José Manuel Barroso och Matti Vanhanen och begärt att de ska meddela Europaparlamentet namnen på de två nya kommissionsledamöterna från Bulgarien och Rumänien samt deras portföljer senast den 23 oktober. Jag skulle vilja veta om vi har hört någonting om det och om vi förväntar oss att bli underrättade om namnen och portföljerna denna vecka.
Talmannen
Jag har inte personligen den information som ni efterfrågar. Jag ska försöka ta reda på det från talmannens kansli.
Claude Turmes
(FR) Herr talman! För två veckor sedan inträffade en tågkollision på linjen mellan Luxemburg och Frankrike. Kollisionen resulterade i att sex personer dog och att ett dussintal skadades. Jag vill därför uttrycka mitt beklagande till offrens familjer. Vi måste gå vidare efter en sådan olycka.
Ett av problemen med den gränsöverskridande järnvägstrafiken är att säkerhetssystemen varierar stort från ett land till ett annat. Systemet i Luxemburg är annorlunda än det i Belgien, där man har ett annat system än Frankrike, som i sin tur har ett annat system än Tyskland. Luxemburgs järnvägsbolag ställs därför inför tre olika system, utöver sitt eget.
Den bästa lösningen efter denna kollision är att öka investeringen i EU:s säkerhetssystem ERTMS, det europeiska ledningssystemet för järnvägstrafik. Jag hoppas att Europeiska kommissionen kommer att göra Luxemburg och den utökade Luxemburg-regionen till modell för introduceringen av nya system och åtgärder.
Jag anser också att tågens flaggskepp, nämligen höghastighetståget som ska gå mellan Paris och Luxemburg från och med nästa år, helt klart måste vara ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Herr talman! Förra veckan inleddes rättegången mot tre personer som är ansvariga för att ha översatt en bok av den amerikanske författaren Noam Chomsky till turkiska. Baserat på artikel 301 i den turkiska strafflagen anklagas förläggaren, översättaren och förlaget för att skapa allmänna kraftiga protester och hetsa till hat mot turkar och vanära demokratin och det turkiska parlamentet.
Jag kommer ihåg att vi diskuterade artikel 301 i parlamentet i september och att Turkiet till slut måste uppfylla de värderingar som EU står för om landet ska kunna få den europeiska profil som det eftersträvar. En månad senare kan vi se att ingenting har förändrats och att Turkiet är lika omedgörligt som alltid.
Därför frågar jag er, herr talman, om vi ska fortsätta att åse denna absurda teater eller om vi ska stärka de demokratiska kraven genom att fördöma denna nya rättegång som strider mot yttrandefriheten och de mänskliga rättigheterna.
Janusz Wojciechowski
(PL) Herr talman! I går genomfördes demonstrationer i Italien mot de tvångsarbetsläger som finns i landet. Jag stöder fullständigt demonstranterna, men jag vill även påpeka att min grupp, gruppen Unionen för nationernas Europa, tidigt i september efterfrågade en debatt om situationen för utländska arbetstagare i EU:s medlemsstater. Detta är inte endast ett problem för Italien, det påverkar även andra länder, vissa mer än andra. Parlamentet kan inte fortsätta att tiga när det gäller denna fråga. Vi måste sända ett otvetydigt meddelande. I synnerhet bör vi vädja till medlemsstaterna att inte tillåta att sådana allvarliga kränkningar mot de mänskliga rättigheterna inträffar. Det är vad medborgarna förväntar sig, och det är ett ännu starkare argument för att parlamentet inte ska fortsätta att hålla tyst. Jag ber därför återigen att den debatt som gruppen Unionen för nationernas Europa har efterlyst ska hållas.
Georgios Karatzaferis
(EL) Herr talman! Talman Josep Borrell Fontelles ska besöka Aten nästa vecka som en del av ett offentligt program. Jag vill be talmannen att han tar sig en liten stund, även om det bara är en halvtimme, att gå tvärs över från parlamentet till Parthenon där han kommer att se att några av de vackraste skapelserna av Fidias, den störste konstnären genom tiderna, saknas. Britterna har tagit dem. De finns på Brittiska museet. Det är otänkbart att dessa verk från Parthenon, som är ett av världens sju underverk, befinner sig utanför Parthenon.
Jag ber därför talman Josep Borrell att besöka detta, att se denna motbjudande plats, och utöva påtryckningar tillsammans med oss för att dessa skulpturer, som engelsmännen ynkligt kallar marmorstatyer, ska återlämnas. Dessa skulpturer hör till Parthenon. Jag upprepar: Ett av världens sju underverk har ”slaktats” och från det har man tagit delar som i dag pryder Brittiska museet.
Jag vädjar till alla kultiverade personer att skulpturerna ska återlämnas till den plats där de skapades. Till Akropolis, en plats som alla kultiverade personer bör besöka.
Ryszard Czarnecki
(PL) Herr talman! Under de senaste två åren har det förekommit tillfällen då allvarliga meningsskiljaktigheter har uppstått mellan Europaparlamentets talman Josep Borrell Fontelles och flera polska parlamentsledamöter. Flertalet av dem har varit kritiska mot talmannens uppfattning om vårt land. I dag måste jag emellertid tacka talmannen för hans inställning vid det nyligen genomförda toppmötet i Lahtis och jag vet att jag talar på många andra polska parlamentsledamöters vägnar. Enligt den franska dagstidningen Libération var Josep Borrell Fontelles en av fem europeiska ledare som vågade ge uttryck för kritik mot Ryssland. Han fick sällskap av Polens president, Sveriges och Danmarks statsministrar samt Lettlands premiärminister. Jag vill tacka Josep Borrell för att han fastslog att unionen inte kommer att ge avkall på de människorättsliga frågorna för energins skull. Jag vill också tacka honom för att han har ifrågasatt om Ryssland fortfarande är demokratiskt. EU kommer att minnas talman Josep Borrells uttalanden och länderna i Central- och Östeuropa kommer att minnas hans mod. Därför vill jag tacka talmannen på hans eget språk: Gracias, Señor Presidente.
Michael Gahler
(DE) Herr talman! Jag vill informera parlamentet om att de etiopiska myndigheterna utvisade två diplomater som tillhörde EU-delegationen. Detta skedde i samband med arresteringen av Yalemzewd Bekele, etiopisk medarbetare vid delegationen. Hon anklagas av myndigheterna för aktiv opposition mot den etiopiska regeringen och hade därför försökt fly till Kenya.
För fjorton dagar sedan mötte Glenys Kinnock och jag de två diplomaterna och Yalemzewd Bekele i Addis Abeba. Bekele hålls för närvarande i fängelset i Moyale och vi är allvarligt oroade över den behandling som hon får där. FN:s särskilde rapportör om tortyr har också uppmärksammats på detta fall.
Jag uppmanar kommissionen att ta sitt ansvar som arbetsgivare på allvar i detta brådskande ärende och tillhandahålla Yalemzewd Bekele juridisk rådgivning. Trojkan bör också resa från Addis Abeba till Moyale för att försäkra sig om att Yalemzewd Bekele är fysiskt oskadad och begära att de etiopiska myndigheterna klargör vilka anklagelser som riktas mot henne. Vår talman bör också skriva ett brev till sin etiopiske motpart.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) I dag firar vi femtioårsdagen av den ungerska revolutionen 1956. Det är inte bara ett ungerskt firande, utan även ett internationellt. Femtiosex stycken stats- och regeringschefer har rest till Ungern för att fira denna dag tillsammans med oss. Betydelsen av denna händelse kan jämföras med Pragvåren 1968 och den polska solidaritetsrörelsen, för utan dessa tre historiska händelser hade inte sovjetkommunismen och förändringarna i Centraleuropas regimer 1989 och 1990 varit möjliga. Den ungerska revolutionen 1956 är emellertid unik. Ingen av de andra motståndsrörelserna omfattade beväpnade strider med den sovjetiska armén och inget annat land drog sig ur Warszawapakten och förklarade sig neutralt. Hjältarna från 1956 förenades i tron på att en liten nation kunde besegra en totalitär supermakt. År 1956 var vår uppmaning: ”Tillbaka till Europa”! År 2004 uppfylldes arvet från 1956 genom Ungerns anslutning till EU.
Sarah Ludford
(EN) Herr talman! Jag vill be parlamentets presidium och Europaparlamentariker från alla partier att fortsätta utöva påtryckningar för att såväl EU som brittiska myndigheter ska försöka övertala president Musharraf i Pakistan att snarast utöva sina befogenheter att benåda Mirza Tahir Hussain eller åtminstone omvandla hans dom.
Mirza Tahir Hussain är både brittisk och pakistansk medborgare, har suttit i dödscell i 18 år och är dömd för ett mord som han hela tiden har bedyrat att han är oskyldig till. Han dömdes i islamiska shariadomstolar först sedan han frikänts i de vanliga, sekulära domstolarna. Vi fick veta i förra veckan att datumet för avrättningen hade skjutits upp ytterligare två månader, och det infaller därmed efter denna vecka då den brittiske tronarvingen, prinsen av Wales, ska göra ett officiellt besök i Pakistan
Jag vill emellertid uppmana alla att fortsätta arbeta för att övertala president Musharraf att använda sin obestridliga makt enligt konstitutionen att lösa frågan i juridiskt hänseende och inte bara skjuta upp avrättningen.
Willy Meyer Pleite
(ES) Herr talman! Jag vill uppmana kommissionen och rådet, det vill säga EU, att uttrycka sin oro till de argentinska myndigheterna när det gäller det öde som drabbar huvudvittnen i de pågående rättegångarna som har till syfte att avskaffa straffriheten och fastställa vem som bär ansvaret för alla de olagliga gärningar som genomfördes under diktaturen.
Ett av dessa fall gäller försvinnandet av Jorge Julio López. López är avgörande i fallet mot Buenos Aires-polisen Miguel Etchecolatz som var torterare under diktaturen, den mörkaste perioden i Argentinas historia. Detta vittne har varit försvunnet sedan september och det har orsakat stor oro bland de många vittnen som måste fortsätta att lämna vittnesmål för att avslöja sanningen, så att inga förbrytelser lämnas ostraffade.
Jag uppmanar därför EU att ta upp detta särskilda fall med de argentinska myndigheterna.
Gerard Batten
(EN) Herr talman! Den 20 augusti 1989 kolliderade muddringsfartyget Bowbelle med nöjeskryssaren Marchioness på Themsen och 51 människor miste livet. Tragedin resulterade i att regeringen införde strängare säkerhetskrav för trafiken på Themsen.
Dessa säkerhetsbestämmelser riskerar nu att urvattnas som ett direkt resultat av regeringens avsikt att tillämpa EU:s direktiv 96/50/EG. Nuvarande brittiska normer kommer att ersättas av en mycket lägre standard enligt ett harmoniserat EU-båtförarcertifikat. Detta är dock inte nödvändigt eftersom medlemsstater enligt samma direktiv, artikel 3.2, får lämna dispens för nationella vattenvägar och utfärda båtförarbevis på sina egna villkor.
Jag uppmanar därför alla brittiska Europaparlamentariker att skriva till ministern, dr Stephen Ladyman, och be honom att tillämpa det undantag som medges i direktivet, för högre säkerhetsnormer på Themsen.
Jim Higgins
(EN) Herr talman! Om det s.k. Open Skies-avtalet om flygtransporter sluts mellan Förenta staterna och EU kommer det att ge många fördelar: fler flygförbindelser, ökad konkurrens och billigare flygbiljetter - bättre totalt sett för resenären och konsumenten. Ett stort hinder har nu övervunnits, nämligen invändningarna från EU:s sida mot utbyte av passageraruppgifter med Förenta staterna. Det finns emellertid ett annat hinder som gäller ägandet av flygbolag, som orsakar stora problem i Förenta staterna och som man har haft invändningar mot i kongressen.
Under tiden försöker den irländske transportministern Martin Cullen att få kommissionen att gå med på ett bilateralt avtal mellan Irland och Förenta staterna. Jag vänder mig mot detta i två avseenden. För det första kommer det att undergräva det globala förtroendet för Open Skies, och för det andra kommer det att orsaka ohjälplig skada för Shannonflygplatsen på Irland, som har varit porten för resor över Atlanten. Innan man har nått en övergripande överenskommelse bör inga bilaterala avtal slutas mellan Irland och Förenta staterna. Kommissionen bör avvisa det.
Yannick Vaugrenard
(FR) Herr talman! Under en längre period har tillströmningen av invandrare skildrats som ett till synes oacceptabelt hot. Det är extremhögern som har fört fram denna retorik, som bidrar till att förstärka den så starkt rotade felaktiga uppfattningen att brottslighet och invandring hör ihop.
Sanningen är att dessa invandrare först och främst är offer. De är offer för maffialiknande nät som blir rika på att föra in människor som vill skapa sig en ny framtid. De är offer för europeiska affärsmän och slumhusägare som tjänar på att förslava billig arbetskraft i det första fallet och på att hyra ut ohälsosamma bostäder till omåttliga priser i det senare.
Inför detta måste vi utnyttja alla befintliga gemenskapsinstrument för att bekämpa dessa tre problemområden. Vi måste se över bestämmelserna om att asylansökningar ska omprövas av den medlemsstat dit den asylsökande kom först, eftersom detta innebär att en oacceptabel börda läggs på länderna i södra och östra delen av EU. Dessutom kan vi inte längre godta de överbefolkade och omänskliga genomgångslägren.
Låt oss slutligen vara objektiva och ha modet att säga att EU behöver lagliga invandrare för att kompensera sitt demografiska underskott. Låt oss därför ta oss ur vår politiska trygghet, upphöra med ytliga ideologiska uttalanden och i stället tydligt fastställa att invandring även kan innebära en möjlighet för EU.
Georgios Papastamkos
(EL) Herr talman! Om vi granskar unionens politik gentemot länderna i sydöstra EU och koncentrerar oss på länderna på västra Balkan, kan vi se att den har gett både positiva och negativa resultat.
Efter den kritik som riktades mot strategin för unionens ytterligare utvidgning, som även omfattar västra Balkanområdet, får man en känsla av att EU-institutionerna inte längre lyssnar så mycket på länderna i detta område.
Jag anser att vi, inom ramen för den parlamentariska diplomatin, har ett ansvar för att göra unionens strategi mer sammanhängande, öppen och effektiv, så att den södra dimensionen av EU:s politik blir tydligare.
Marie-Noëlle Lienemann
. - (FR) Herr talman, mina damer och herrar! Den europeiska flygkoncernen EADS och de industriella projekt som denna grupp omfattar, även Airbus, gör den till ett av EU:s stora flaggskepp. Ett industriellt flaggskepp som är symbolen för vår framtida teknik och förmåga. Denna verksamhet befinner sig emellertid i stora svårigheter. Jag ska inte uppehålla mig vid orsakerna, inte heller de som har att göra med hur detta har skötts. Dessa orsaker kan rättfärdiga eller förklara några av dess nuvarande svårigheter, vilka i sin tur kräver effektiva botemedel.
Jag ska i stället lägga tonvikten på de uttalanden som ledningsgruppen för Airbus gjorde. De förklarade för oss att om verksamheten ska vara konkurrenskraftig måste de förmodligen omlokalisera eller inrätta ett antal av sina verksamheter i det så kallade dollarområdet av den enda anledningen att växelkursen mellan euron och dollarn försätter en av EU:s viktigaste sektorer inom spjutspetsteknologin i ett ofördelaktigt läge. När jag ifrågasatte detta hade Jean Claude Trichet bara en sak att säga och det var att han inte behövde förklara sig när det gäller växelkursen.
Herr talman, anser ni inte att det finns ett brådskande behov av att ändra EU:s valutapolitik?
(Talmannen avbröt talaren.)
András Gyürk
(HU) I dag för 50 år sedan utbröt revolution i Ungern. Platsen för det första slaget i den begynnande kampen för frihet mot det sovjetiska förtrycket ägde rum vid den ungerska radions huvudkontor. Rebellerna visste att systemet, förutom styrka, först och främst byggde på lögner. Symbolen för dessa lögner var kommunistpartiets språkrör, nämligen den statliga radion. Slaget slutade med att revolutionärerna vann, och därför kunde radiostationen sända ut de ord som senare skulle komma att bli en klyscha: ”Vi ljög om natten, vi ljög om dagen, vi ljög på varenda våglängd.”
Maktmedel och lögner. Detta var vad som höll kommunismen levande i Ungern och detta utgjorde även byggstenarna för förtrycket i resten av sovjetblocket. Även om den ungerska revolutionen krossades av de överväldigande kolonnerna av stridsvagnar som rullade in i landet, så vet vi i dag att händelserna i Budapest, Prag och Gdansk inte skedde i onödan och att offren inte gav sina liv förgäves. Tack vare dem är Europa i dag fritt och förenat.
Vi måste emellertid minnas detta för att försäkra oss om att inget system på vår kontinent någonsin kommer att byggas på sådana maktmedel och lögner igen. Därför har mina kolleger och jag tagit initiativ till att göra den 4 november, årsdagen för den ungerska revolutionens nederlag, till en minnesdag för offren för kommunismen i Europa.
Panagiotis Beglitis
(EL) Herr talman! Den 29 augusti lade FN:s generalsekreterare Kofi Annan fram en undersökning om våld mot barn av den oberoende experten Paulo Sérgio Pinheiro för generalförsamlingen.
I undersökningen beskriver man i de mörkaste ordalag förekomsten av våld mot och utnyttjande av barn i världen och man betonar de allvarliga kränkningarna av barnens rättigheter. Denna undersökning är en varningssignal för människornas gemensamma samvete och en uppmaning att vidta åtgärder för att försvara grundläggande mänskliga rättigheter och värderingar.
Jag anser, för att dra fördel av att kommissionsledamot Franco Frattini är närvarande, att denna FN-undersökning, tillsammans med Europeiska kommissionens nyligen offentliggjorda meddelande om en EU-strategi för barnens rättigheter, bör diskuteras inom EU-institutionerna, och särskilt i Europaparlamentet.
EU måste gå i spetsen för ett gemensamt system av bestämmelser om skydd av barns rättigheter som ska vara bindande för samtliga medlemsstater.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Vi har hört från rapporter i medierna att en anställd vid ett flygbolag i Storbritannien trakasseras och kan komma att avskedas enbart för att hon bar en kedja med ett kors stort som ett femcentsmynt runt halsen.
Vi talar om demokrati, frihet och rättvisa som principer som även måste befästas i kandidatländerna. Vi vill ge européerna och alla andra här på jorden tryggheten att veta att de inte kommer att trakasseras på grundval av yttrandefriheten, oavsett om denna frihet uttrycks med ord eller ytterplagg samt, vilket är ännu viktigare, att de inte kommer att trakasseras på grund av sin religiösa tro.
I mitt land är 80 procent av befolkningen döpta och bär ett kors hela livet. Hur kan vi begära respekt för religionsfrihet från kandidatländerna när vi inte skyddar möjligheten till att visa ett så enkelt uttryck för gudstro? Jag hoppas att kommissionen kommer att vidta åtgärder ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Renate Sommer
(DE) Herr talman! Jag vill fästa parlamentets uppmärksamhet på en händelse som inträffade för flera dagar sedan. Den berör polska gränsvakter och ett tyskt kryssningsfartyg, Adler Dania, som anlöpte hamnen i polska Swinoujscie där tre polska tulltjänstemän i civila kläder och utan något skriftligt tillstånd försökte beslagta fartygets hela lager av alkoholhaltiga drycker. Kaptenen besvarade detta genom att vända fartyget och sätta kurs tillbaka mot Tyskland med en snabbgående motorbåt från den polska gränsskyddsmyndigheten hack i häl. Motorbåten sköt dessutom signalraketer i riktning mot Adler Dania.
Det är ofattbart att något sådant kan hända, men av de brev som jag har mottagit från människor med personlig erfarenhet av detta att döma, verkar det tyvärr inte vara någon enstaka händelse. Det förekommer upprepade problem vid gränserna till många av de nya medlemsstaterna inom EU, och även med andra grannländer, med bland annat godtyckligt uttagande av avgifter och försök att tvinga resenärerna att betala dessa eller att neka dem inträde i det land som de önskar resa in i. Jag begär att åtgärder vidtas för att ta hand om detta.
Diamanto Manolakou
(EL) Herr talman! I en rapport från ett amerikanskt företag som arbetar med strategiska analyser och undersökningar uppges att grekcyprioter och grekiska soldater som saknats sedan den turkiska arméns invasion av norra Cypern användes som försökskaniner i industrilaboratorier som tillhörde den turkiska armén mellan 1984 och 1988.
Turkiet ockuperar fortfarande den norra delen av Cypern och har aldrig tillhandahållit någon information eller några detaljer om de saknade. Deras släktingar har nu lidit i tre årtionden. Mot bakgrund av detta vill jag be parlamentet att ta initiativ till att begära att Turkiet ska tillhandahålla all den information som landet har om de saknade, hur förfärlig den än må vara, så att detta lidande kan få ett slut.
Ioannis Gklavakis
(EL) Herr talman, mina damer och herrar! Jag har tagit till orda för att uttrycka mitt missnöje med och min oro över EU:s framtid. Jag har alltid trott att ett av EU:s huvudsakliga mål var att skydda barnen, garantera deras utbildning och hälsa samt se till att de växer upp till mogna människor.
Jag vill uttrycka mitt skarpa missnöje med grundandet av pedofilpartiet i Nederländerna. Partiets grundläggande målsättning är att legalisera både sexuellt umgänge mellan vuxna och barn över tolv år samt innehav av barnpornografi för personligt bruk. I ett EU med allt fler äldre människor, där familjeinstitutionen blir svagare för varje dag och där moral, sedvänjor och traditioner håller på att försvinna, slår nyheten om grundandet av detta parti ned som en bomb i det europeiska bygget.
Jag uppmanar alla att opponera sig mot detta. Jag föreslår att Europaparlamentet lägger fram en begäran till det finska ordförandeskapet att pedofilpartiet ska upphävas. Om vi vill ha ett EU med en framtid och med möjligheter, måste vi framförallt skydda våra barn.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Herr talman, mina damer och herrar! Jag har nyligen återkommit från ett besök i Libanon med en känsla av optimism inför den nya situationen i området, men även med större medvetenhet om de utmaningar som vi alla står inför. Livet återvänder verkligen till den södra delen. Husen har lagats och människorna återvänder för att bo hemma eller hos släktingar i avvaktan på återuppbyggnaden som sker med hjälp av regeringen och givare, bland vilka Hizbollah spelar en stor roll.
Närvaron av den libanesiska armén och UNIFIL, FN:s interimstyrka i Libanon, gör att medborgarna känner sig trygga och nöjda och gör även, det måste sägas, EU synligt och uppskattat. Tillämpningen av resolution 1701 verkar inte vara i fara, även om balansen är ömtålig. För att bevara freden i hela området bör vi skydda den balansen på samma sätt som vi bör stödja den libanesiska regeringen så att den kan genomföra lämpliga ekonomiska och samhälleliga reformer och reformera och det politiska systemet.
Bortsett från försvaret av medborgarnas rättigheter vill jag även betona att det är nödvändigt att vi skyddar kulturskatterna ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Francisco José Millán Mon
(ES) Herr talman! Genom parlamentets ordförandeskap skulle jag vilja framföra mina kondoleanser till och uttala min solidaritet med flera kommuner i Galicien, särskilt i provinsen Pontevedra, med anledning av den svåra situation som de befinner sig i till följd av de allvarliga översvämningarna sedan helgen.
Stormen har orsakat allvarlig skada. Bostäder, företag, transportvägar, jordbruksföretag och boskap har i stor utsträckning skadats. Tyvärr har även personskador och dödsfall inträffat.
Som vi alla vet drabbades den självstyrande regionen Galicien av en enorm katastrof i augusti till följd av ett stort antal bränder, som parlamentet debatterade i september. Den gången stödde vi förslaget om att utnyttja Europeiska unionens solidaritetsfond.
De allvarliga verkningarna av de senaste dagarnas kraftiga regnfall har samband med augustibränderna, vilket i dag påpekas i den galiciska pressen. Förlusten av skogsområden och de många ton aska som sköljts med har förvärrat översvämningarna. Även detta visar omfattningen av den katastrof som drabbade Galicien i somras.
Åtskilliga galiciska kommuner sörjer tyvärr igen.
Mairead McGuinness
(EN) Herr talman! Förra veckan hade vi en mycket värdefull dialog med gruppen Eagles, som består av vetenskapsmän över hela världen som är intresserade av att hjälpa utvecklingsländerna, och jag anser att det är en dialog som vi måste utvidga i hela Europaparlamentet. Vi bevittnar nu en vetenskaplig apartheidpolitik i stor skala: den industrialiserade världen har alltför många vetenskapsmän och ingenjörer, och utvecklingsländerna har inga, vilket vidgar klyftan mellan rika och fattiga.
Jag har ett mycket enkelt budskap som inte ens tar en minut att formulera: det är en skyldighet och en plikt för Europeiska unionen och kommissionen att arbeta med forskarsamhället för att övertala det att ägna en del av sina insatser åt projekt som kommer att hjälpa utvecklingsländerna, antingen det handlar om djurhälsa, människors hälsa eller jordbruksproduktion. Detta är ett problem som inte uppmärksammas för tillfället, och de fattiga lider. Det är någonting som parlamentet borde ta sig an genom att se på vetenskapens viktiga roll i utvecklingsländerna.
Toomas Savi
(ET) För ett par veckor sedan chockerades hela världen av mordet på Anna Politkovskaja. Anna Politkovskajas försök att avslöja kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och yttrandefriheten i Tjetjenien kvävdes med gangstermetoder.
För en vecka sedan var vi tvungna att tala om den georgiska krisen, som Ryssland startade med en politisk styrkedemonstration genom att införa ekonomiska sanktioner och en transport- och postblockad mot Georgien, förbjuda import av georgiska varor, stänga Rysslands gräns mot Georgien och börja deportera georgier från Ryssland.
I dag måste vi vara beredda att förhindra ett eventuellt bruk av något slags militärmakt i samband med utbrytningsförsöken i Abchazien och Sydossetien.
Europeiska unionen och parlamentet kan inte bara avvakta och se hur situationen i Georgien utvecklar sig. Vi måste använda alla tillgängliga instrument - utnyttja hela registret av åtgärder inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, anordna gränsbevakningsuppdrag, underlätta frihandel och förenkla viseringssystemet - i syfte att bevara freden i Sydkaukasien.
Jacky Henin
(FR) Herr talman! Airbus strategi- och affärsbeslut avgör inte bara ödet för tiotusentals anställda, utan även framtiden för en stor del av den europeiska flygindustrin. Det är mycket viktigt att visa respekt för de anställdas och underleverantörernas kunskap, arbete och investeringar genom insatser som förhindrar en situation där de skärs ned till ingenting. Airbus anställda får under inga omständigheter tvingas betala för de misstag och fel som cheferna och aktieägarna har begått. Genom den kunskap som de besitter utgör de anställda Airbus egentliga kronjuvel. Airbus går dåligt på grund av den liberala politik som har genomförts, och om bolaget ska komma på rätt köl igen krävs det en återgång till offentligt ägande och offentlig finansiering av moderbolaget EADS på EU-nivå.
Det gläder mig även att kunna konstatera att många människor i både Tyskland och Spanien uttalar sig för att ge de anställda verkliga befogenheter för att ingripa i ledningen av Airbus.
Jag hoppas att kommissionsledamot Peter Mandelson gör sitt arbete så att amerikanerna slutar protestera mot systemet med återbetalningspliktig utlåning och att Europeiska centralbanken och kommissionen slutligen ingriper för att motverka den svaga dollarn.
Jörg Leichtfried
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Mitt inlägg gäller problemet med herrelösa hundar på Korfu. En österrikisk djurskyddsorganisation har i flera år stöttat många projekt på Korfu, även om de lokala myndigheterna ständigt hindrar organisationen från att utföra sitt arbete på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Utländska veterinärer fråntas behörigheten att behandla djur, redan byggda djurhem får inte tas i bruk, och trots att resebyrån TUI har finansierat projektet får herrelösa hundar inte skickas till familjer i Tyskland och Österrike, utan de möter i stället en grym död på Korfu.
Jag vädjar till rådet och parlamentsledamöterna att göra något åt situationen och kräver i synnerhet att utländsk hjälp tillåts och erkänns i syfte att lösa problemet med minsta möjliga dröjsmål och för djurens bästa.
Marianne Mikko
(ET) Mina damer och herrar! I kväll för 50 år sedan framställde Budapests studenter och intellektuella 16 krav till den ungerska marionettregeringen. Kraven avvisades, myndigheterna öppnade eld mot massan och upproret inleddes.
Ungrarna sporrades av sin tro på stöd från väst. Den europeiska enigheten föreföll naturlig för dem. Det förväntade stödet kom dock inte, inte ens i form av officiella förklaringar. Suezkrisen, som utvecklade sig samtidigt, begränsade västs handlingsförmåga något, men det verkliga skälet till denna försiktighet var den uppdelning av Europa i inflytelsesfärer som hade gjorts vid Jaltakonferensen.
Sovjetstyret grep 13 000 personer, varav 350 avrättades. Ungern blev ett varnande exempel för andra nationer som törstade efter frihet.
Sovjetunionen finns inte längre, men Jaltaandan lever kvar i vår rädsla för att försvara Moldavien, Georgien och andra länder som Ryssland betraktar som en del av in inflytelsesfär. Jag föreslår att vi till minne av Ungernupprorets offer övervinner vår rädsla och intar en gemensam hållning till försvar för demokrati och frihet.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Herr talman! Att inrätta en gemensam energimarknad som är så effektiv, trygg och konkurrenskraftig som möjligt är en prioritering för Europeiska unionen. Det är dock viktigt att komma ihåg att unionens energipolitik har en inverkan även utanför energisektorn och att de tre energipolitiska målen är att garantera trygg energiförsörjning, garantera konkurrenskraften och skydda miljön, särskilt genom att motverka klimatförändringar. Som vi vet inrättas den inre energimarknaden indirekt genom harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning och direkt genom avreglering av de nationella energimarknaderna. EU behöver dock en gemensam strategi och ett brett samarbete, både när det gäller den gemensamma inre marknaden och utländska partner. Det gläder mig därför att EU-länderna vid toppmötet i Lahtis nyligen för första gången på många år ansträngde sig för att visa upp en enad front i fråga om energisamarbetet med Ryssland och att enskilda medlemsstater inte lät sig förledas av utsikterna till eventuella fördelar med ett särskilt förhållande till Ryssland.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Herr talman! Jag har deltagit i två viktiga evenemang denna månad. Dels den konferens om en förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken som Europeiska kommissionen anordnade, dels de europeiska jordbrukarnas konferens, som hölls under ledning av Kommittén för jordbrukets näringslivsorganisationer inom Europeiska unionen (COPA) och Kommittén för lantbrukskooperativ inom Europeiska gemenskapen (Cogeca). Det förklarades gång på gång att EU behöver en tydlig strategi för jordbruket och jordbrukarnas framtid. Vad får vi egentligen? Våg efter våg av reformer som spottas fram med några års mellanrum. Jordbrukarna behöver stabilitet för att kunna planera produktionen och investeringarna. Det är viktigt att minnas att det europeiska jordbruket kommer att få mycket svårt att konkurrera med produkter som importeras från andra länder om det förnekas varje slags stöd. EU är redan i underläge, eftersom våra jordbrukare omfattas av mycket strängare krav och deras produktionsbetingelser ofta är svårare. Det är därför vår skyldighet att upplysa medborgarna och även vissa ledamöter här i parlamentet om varför vi har en gemensam jordbrukspolitik, vilka dess fördelar är och varför konsumenterna måste betala dess kostnader.
Marios Matsakis
(EN) Herr talman! Behiç Aşçi är en turkisk advokat som har hungerstrejkat i 202 dagar och nu är mycket nära döden. Även om han inte själv sitter i fängelse protesterar han mot turkiska myndigheters omänskliga agerande då de dömer huvudsakligen politiska fångar till isolering i s.k. F-fängelser. Trots att 122 hungerstrejkande i sådana fängelser hittills har dött vägrar den turkiska regeringen envist att ens diskutera frågan.
Isolering, i vissa fall i åratal, är en av de värsta formerna av psykisk tortyr, och det turkiska civila samhället, inklusive advokat- och läkarorganisationer, har krävt att den avskaffas.
Herr talman! Jag uppmanar er att, av respekt för de mänskliga rättigheterna och för att rädda Behiç Aşçi, snarast kontakta den turkiske premiärministern och framhålla för honom att isolering i s.k. F-fängelser inte går att förena med Turkiets strävan att bli EU-medlem och genast måste upphöra.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Vi minns i dag händelser som inträffade för 50 år sedan, under Ungernrevolutionen 1956, folkets revolution som skakade det kommunistiska systemet som hade betraktats som bergfast. Vad kämpade det ungerska folket för? För frihet och självständighet. Även vi ungrare som levde utanför Ungerns gränser följde den hjältemodiga kampen mot den överväldigande sovjetmakten med oro och skarp uppmärksamhet. Revolutionens nederlag följdes av mörka, grymma år och hårda repressalier. Särskilt i Transsylvanien, men även i Slovakien, blev personer som öppet hade sympatiserat med revolutionen föremål för vedergällning. Det är med stor vördnad vi minns offren, de hjältemodiga frihetskämparna, vars kamp inte var förgäves. Trettiofyra år senare föll det omänskliga systemet, och vi tillhör i dag en europeisk gemenskap som bygger på demokrati, rättstatsprincipen och mänskliga och medborgerliga rättigheter. Det var för dessa värderingar som upprorsmännen slogs och de hjältemodiga döda gav sina liv för under 1956 års revolution.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Herr talman! Det informella EU-toppmötet i Lahti förra veckan under det finska ordförandeskapet innebar ett mycket viktig steg i förbindelserna mellan EU och Ryssland. Efter lång tid kunde EU visa upp en enad front, och särskilt viktigt är det att EU var enat då man talade om EU:s energipolitik.
Eftersom behovet av ökad energiförsörjning och ökad energisäkerhet är ett gemensamt intresse för unionen vill jag betona att man i vissa projekt i Östersjöregionen inte tar hänsyn till ett antal medlemsstaters intressen i fråga om en tryggad energiförsörjning. Det gäller särskilt det nordeuropeiska gasledningsprojektet som år 2000 tillerkändes status som ett transeuropeiskt energinät.
Jag föreslår att vi uppmanar de länder som redan är involverade i projektet, nämligen Tyskland och Ryssland, att bjuda in grannländer och EU-medlemsstater att delta i nätverket och ge dem tillfälle till verkligt partnerskap.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.

{'language': 'sv'}