Balsojumu skaidrojumi
Jean-Pierre Audy  
rakstveidā. - (FR) Es priecājos, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja saskaņā ar mana kolēģa Inger Segelström ieteikumu vienbalsīgi apstiprināja Padomes kopējo nostāju par īpašo programmu "Narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju” kā daļu no Vispārējās programmas "Pamattiesības un tiesiskums”.
Es izsaku nožēlu, ka Parlamenta nostāju pieņemšanas laikā Padome noraidīja grozījumus, kuru mērķis bija Parlamentam dot iespēju bloķēt Komisijas lēmumus par šīs programmas īstenošanu, īpaši tad, kad ir noteiktas gada prioritātes. Man ir arī žēl, ka Komisija uzskatīja par vajadzīgu savā paziņojumā plenārsēdē norādīt, ka tās apņemšanās Eiropas Parlamentam nosūtīt nepieciešamo informāciju par ikgadējo darba programmu projektiem bija izņēmuma rakstura. Šī programma steidzami ir jāuzsāk, un ir ļoti labi, ka komiteja apstiprināja kopējo nostāju.
Pedro Guerreiro  
rakstveidā. - (PT) Narkotiku atkarības problēmas risināšanai ir nepieciešams pieņemt pārnozaru politiku kopumu, kas cita starpā ietvertu profilaksi, ārstēšanu un reintegrāciju, kā arī cīņu pret narkotiku tirdzniecību, organizēto noziedzību un nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanu.
Šīm politikām ir jābūt galvenajai prioritātei, jo narkotiku atkarībai ir nopietnas humānas un sociālas sekas, it īpaši jauniešu vidū.
Tās ir jāpapildina ar citām politikām, kuru mērķis būtu uzlabot cilvēku dzīves apstākļus, garantējot pieeju veselības aprūpei, pārtikai, mājokļiem, izglītībai un stabilai nodarbinātībai un aizsargājot tiesības uz taisnīgu atalgojumu, uz radošuma un kultūras baudīšanas brīvību un uz sporta nodarbībām.
Paturot prātā tās mērķus un aktivitātes, īpašā programma "Narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju”, kas izstrādāta ES līmenī, var palīdzēt uzlabot zināšanas, izlabot informācijas apmaiņu un novērst narkotiku lietošanu, atbalstot un papildinot katras dalībvalsts veiktos pasākumus. (Vajadzībām neatbilstošais) gandrīz 21 miljonu eiro lielais pieejamais naudas apjoms, kas paredzēts 27 dalībvalstīm laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, arī tiks praktiski un pilnībā izmantots.
Jean-Pierre Audy  
rakstveidā. - (FR) Es balsoju par mana lieliskā čehu kolēģa Miroslav Ouzky izcilo ziņojumu par Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem, kurus 2005. gadā pārskatīja Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Ģenerālā asambleja. Šo Noteikumu mērķis ir novērst slimību izplatīšanos un aizsargāt pilsoņus no šīm slimībām, izvairoties no nevajadzīgas un dārgas iejaukšanās starptautiskajā tirdzniecībā. Šis starptautiskais veselības aizsardzības mehānisms ir steidzami un koordinētā veidā jāīsteno Eiropas Kopienā, jo infekcijas slimības, kā to norāda mana apbrīnojamā franču kolēģe Francoise Grossetete, rada draudus un problēmas katrai valstij.
Šādi veselības aizsardzības jautājumi vēlreiz ierosinās jautājumu par kontroles kvalitāti uz mūsu ārējām robežām attiecībā uz cilvēkiem un precēm. Ir svarīgi atbalstīt 2004. gadā izveidotā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) un Eiropas agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas sabiedrības veselības apdraudējuma gadījumā attīstību, kam ir jāveicina ātra un saskaņota Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (IHR) ievērošana ES dalībvalstīs.
Irena Belohorská  
rakstveidā. - (SK) Tā kā nebija debašu par mūsu kolēģa Miroslav Ouzky ziņojumu par Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem, es vēlētos savu viedokli par šo jautājumu izteikt vismaz šādā veidā.
Starptautiskās tirdzniecības apjomu palielināšanās un lielāka mobilitāte ES iekšienē palielina risku, ka infekcijas slimības ES varētu izplatīties starptautiskā mērogā vai ka tās varētu tikt pārnestas uz Eiropu no attālākiem kontinentiem. Reakcijai uz šādām epidēmijām, lai tā būtu efektīva, izmantojot aizsargmetodes, ir jābūt integrētai un saskaņotai. Šodien mums Eiropas Savienībā ir Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC): plašu epidēmiju apkarošana ietilpst tā pienākumos. Tajā pašā laikā dalībvalstis ir Pasaules Veselības organizācijas locekles, un tā ir izdevusi Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus: arī tie risina jautājumus, kas saistīti ar tādu slimību apkarošanu, kas var izplatīties no valsts uz valsti.
Ir Komisijas lēmums par agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu lipīgo slimību profilaksei un kontrolēšanai. ES rīcībā ir arī nedaudzi finanšu instrumenti, piemēram, Eiropas Savienības Solidaritātes fonds un rīcības programma sabiedrības veselībai, kas ir kā jauns instruments agrīnai brīdināšanai un reaģēšanai nopietnu situāciju gadījumā. Tajā pašā laikā, saskaņā ar subsidiaritātes principu, dalībvalstis kontrolē savus veselības aprūpes pakalpojumus.
Ņemot vērā šo sarežģīto sistēmu ar daudzskaitlīgajiem tiesību aktiem dažādos līmeņos, epidēmijas riska gadījumā būs grūti ātri un viendabīgi reaģēt. ES dalībvalstu sistēmām ir jābūt labāk sasaistītām savā starpā, lai mēs nenonāktu situācijā, kad Eiropas tiesību akti neatbilst dalībvalstu sagatavotībai ātri reaģēt.
Ilda Figueiredo  
rakstveidā. - (PT) PVS (Pasaules Veselības organizācijas) pieņemtie Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi ir jauns instruments, kura mērķis ir aizsargāt sabiedrības veselību visā pasaulē. Tie aizstāj iepriekšējos, pēckara periodā izstrādātos noteikumus, kas koncentrējās uz robežu kontroli, it īpaši uz kuģu un to apkalpes veselības kontroli, un ietvēra starptautisko vakcināciju pret dzelteno kaiti, kam vēlāk tika pievienoti vēl citi vakcinācijas veidi. Klāt nākošie sabiedrības veselības jautājumi, tādi kā tuberkuloze un malārija, un pat tādas jaunas parādības kā putnu gripa un pandēmiskās gripas risks, starptautisko sadarbību un informāciju par sabiedrības veselību ir padarījuši vēl aktuālāku.
Nesenie epidēmijas un pandēmijas draudi parādīja, ka neviena valsts un neviens reģions nav imūns pret veselības problēmām un nespēj šo imunitāti arī garantēt. Šie jaunie Noteikumi veicina informācijas apmaiņu un aicina valstis saskaņot to reakciju uz globālo apdraudējumu, atzīstot, ka visas valstis ir svarīgas un ka būtiska ir savstarpējā palīdzība.
Portugālē veselības kontrolei uz robežām, starptautiskajai vakcinācijai un konsultācijām ceļotājiem pievērš arvien mazāk un mazāk uzmanības, īpaši tādēļ, ka pašreizējā valdība slēdza Reģionālos sabiedrības veselības aprūpes centrus. Bez atbilstošas valsts kontroles sistēmas šai jomai pievērstā uzmanība turpinās būt visai viduvējā līmenī.
Françoise Grossetête  
rakstveidā. - (FR) Es balsoju par šo ziņojumu. Pirms divdesmit gadiem infekcijas slimības netika uzskatītas par nopietnu apdraudējumu. Šodien tās ir risks un izaicinājums katrai valstij. Tādi draudi kā pandēmiskā gripa, malārija un tuberkuloze ir risks veselībai tādēļ, ka notiek vīrusu mutācijas, palielinās to izturība pret antibiotikām un arī tādēļ, ka veselības aprūpes sistēmas ir vājas.
Jaunie riski veselībai ietver arī pārtikas izraisītās slimības, ķīmiskās, bioloģiskās vai kodolkatastrofas vai uzbrukumus, industriālo piesārņojumu un klimata pārmaiņas. Šie draudi var skart miljoniem cilvēku dzīvi vairākās valstīs.
Globalizācijas palielināšanās un pieaugošā starptautiskā plūsma un tirdzniecība ir situāciju pasliktinoši faktori. Tādēļ ļoti būtiska ir starptautiskā sadarbība infekcijas slimību kontrolēšanā. Šajā sakarībā ir būtiski novērst jebkādu nevajadzīgu iejaukšanos starptautiskajos pārvadājumos un tirdzniecībā.
Šis ziņojums dalībvalstīm dod papildu stimulu attīstīt turpmāku kopējo rīcību, balstoties uz labākās prakses apmaiņu. Agrīnās brīdināšanas sistēmas izveide kaimiņvalstīs un trešās valstīs nopietnu pandēmiju gadījumiem ir ļoti būtiska.
Miroslav Mikolášik  
rakstveidā. - (SK) Es vēlētos komentēt mana kolēģa Miroslav Ouzky ziņojumu par Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem, kuru es atbalstīju ar savu balsi.
Šis tiesiskais instruments ir nepieciešams, lai koncentrētā veidā slimību izplatīšanās gadījumos nodrošinātu profilaksi, aizsardzību un īpaši kontroli. Tajā pašā laikā šis instruments liek pārliecināties, ka valsts veselības aprūpes sektora reakcija uz pašreizējiem riskiem būs adekvāta.
Šie standarti, kurus pirmo reizi pieņēma Pasaules Veselības organizācijas dalībvalstis (1951. gadā), ir grozīti jau četros gadījumos. To pašreizējā varianta pakāpeniska ieviešana tika uzsākta 2007. gada jūnijā.
Šis teksts sniedz skaidri definētu Komisijas pieņemtās ES nostājas interpretāciju un izskaidro ES lomu Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu īstenošanā. Tas arī pārbauda Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) un Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas sabiedrības veselības apdraudējuma gadījumā (EWRS) esamību un lomu.
Tas turpinās palīdzēt aizsargāt mūsu pilsoņu veselību, un tādēļ es atzinīgi vērtēju tā pieņemšanu.
Jean-Pierre Audy  
rakstveidā. - (FR) Es balsoju par rezolūcijas priekšlikumu, ko sagatavojušas vairākas politiskās grupas, tostarp Eiropas Tautas partijas (kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa (PPE-DE), par ES mērķiem, kas paveicami Partiju konferences par Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos 8. sēdē, kas laikā no 2007. gada 3. līdz 14. septembrim notiks Madridē. Vienas no pašreiz notiekošās planētas sasilšanas redzamajām sekām ir tādas, ka pavasaros planēta izkalst, ūdenim iztvaikojot, un līdz ar to samazinās ūdens līmenis upēs un gruntsūdeņu baseinos, tādējādi iznīcinot augsnes virsējā slāņa struktūru. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu (UNEP), pašlaik pārtuksnešošanās skar apmēram 25% līdz 30% no pasaules sauszemes teritorijām, un 1,2 līdz 2 miljardi cilvēku vismaz 100 valstīs ir briesmās. Globālā līmenī pārtuksnešošanās palielinās, novedot pie nabadzības, piespiedu migrācijas un konfliktiem. Manuprāt, Eiropas Savienībai nekavējoties ir jāīsteno Eiropas ūdens politika ne tikai attiecībā uz tā kvalitāti, bet arī uz kvantitāti.
Glyn Ford  
rakstveidā. - Es atbalstu šo kopējo rezolūciju par ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos un pašreiz notiekošo sanāksmi Madridē. Kā zināms, pārtuksnešošanās skar 20-30% no pasaules sauszemes teritorijas un 1,2-2 miljardus cilvēku vismaz 100 valstīs, no kuriem daudzi dzīvo dziļā nabadzībā.
Klimata pārmaiņu un cilvēka iejaukšanās rezultātā, izcērtot mežus un noplicinot lauksaimniecības zemi, arvien lielāka pasaules daļa pārvēršas tuksnešos. Tā sekas ir arvien lielāka nabadzība, piespiedu migrācija un konflikti. Viens no visspilgtākajiem piemēriem ir Darfūra, kur pārtuksnešošanās ir radījusi sarežģītu konfliktu starp lopkopjiem un zemniekiem, jo zemnieki ir atstumti uz austrumiem savā zemē, un ir radusies vesela paaudze, kas ietver simtiem tūkstošu bēgļu un kur notiek izvarošanas, miesas bojājumu nodarīšana un slepkavības. Tikai spēcīga un steidzama starptautiska darbība var novērst to, ka Darfūra kļūst par pirmo no daudziem citiem līdzīgiem konfliktiem, kuru pamatcēlonis ir pārtuksnešošanās.
Luís Queiró  
rakstveidā. - (PT) Neskatoties uz zinātniskajiem strīdiem par vides jautājumiem, kā norādīts rezolūcijā, nav šaubu, ka tādi ekstrēmi, ar klimata pārmaiņām saistīti notikumi kā plūdi un sausuma periodi kļūst arvien biežāki un tiem ir arvien smagākas sekas, kas vēl vairāk palielina pārtuksnešošanās risku un negatīvās ekonomiskās un sociālās sekas.
Tāpat nav šaubu, ka šīs negatīvās sekas ir jūtamas gan tiešā veidā skartajās valstīs, gan arī kaimiņvalstīs. Tieši šī iemesla dēļ, ņemot vērā, ka Eiropas Savienībai ir jāpatur prātā, ka tā robežojas ar teritorijām, kur notiek pārtuksnešošanās, nākamajā ES-Āfrikas samitā šis jautājums ir ļoti rūpīgi un konsekventi jāskata.
Turklāt, citā pieminēšanas vērtā līmenī pārtuksnešošanās jautājums ir būtisks arī pašas Eiropas Savienības teritorijā. Tādēļ absolūti nepieciešamo vienotās lauksaimniecības politikas reformu veikšanā ir jāņem vērā nepieciešamība cīnīties ar pārtuksnešošanos, darba gaitā iekļaujot arī būtisko politiku, kuras mērķis ir cilvēku apmešanās uz dzīvi lauku reģionos.
Jācer, ka gan šī politika, gan politiķi uz šo jautājumu skatīsies ilgtermiņā, lai radušās problēmas varētu laicīgi atrisināt. Tā tas ir ar pārtuksnešošanos: vēstures grāmatas ir pilnas ar notikumiem, no kuriem mums laicīgi ir jāmācās.
Brian Simpson  
rakstveidā. - Pārtuksnešošanās ir nopietna problēma, kas skar daudzas pasaules daļas, un ir svarīgi, lai šī problēma tiktu risināta globāli.
Bezdarbība radīs nopietnas problēmas daudziem cilvēkiem, it īpaši attīstības valstīs, un tādēļ Apvienoto Nāciju Organizācijai ar mūsu atbalstu ir jārīkojas jau tagad.
Es balsošu par kopējo rezolūciju, taču ceru, ka šis ir sākums šīs problēmas risināšanas procesam un ka nākamajos gados mēs nenožēlosim savu bezdarbību laikā, kad mums bija dota iespēja rīkoties.
Pārtuksnešošanās ir katastrofa, kas mums ir jānovērš; šī rezolūcija ir pirmais solis. Mums kā Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadība šīs tendences novēršanā.
Peter Skinner  
rakstveidā. - Es rezolūciju atbalstīju, lai piespiestu veikt turpmākas darbības šīs aizvien pieaugošās problēmas risināšanai. Īpaši mani uztrauc tas, ka šis jautājums tiek slēpts no daudziem "attīstītajās pasaules valstīs”, jo tā sekas bieži ir jūtamas tikai "mazattīstītajās pasaules valstīs”. Darfūra ir piemērs, kura pamatcēlonis ir konflikts, ko radījusi pārtuksnešošanās.
Koenraad Dillen
- (NL) Priekšsēdētāja kungs, Parlaments droši var dot maksimālās atzīmes oficiālās Eiropas cilvēktiesību politikai, taču realitāte ir tāda, ka cilvēktiesību klauzulas nolīgumos ar arābu un Āfrikas valstīm bieži vien nemaz nestājas spēkā, un šajās valstīs nemaz nav aktīvas un konsekventas cilvēktiesību politikas.
Turklāt, kā ir ar politiku attiecībā uz Ķīnu, par kuru katram ir skaidrs, ka Eiropas Savienības un tās dalībvalstu tirdzniecība un ekonomiskās intereses dominē pār cilvēktiesībām?
Tomēr, galvenā šeit, protams, ir politika attiecībā uz Turciju. Lai gan ziņojums nepārtraukti atsaucas uz sieviešu tiesībām, Eiropa savas durvis tur plaši atvērtas šīs valsts priekšā, kur kopš Taisnības un attīstības partijas (AKP) nākšanas pie varas situācija attiecībā uz sieviešu tiesībām ir kļuvusi arvien sliktāka un sliktāka. Jebkurā gadījumā, mūsu grupa un Vlaams Belang partija šajā liekulībā ilgāk vairs nepiedalīsies.
Frank Vanhecke
- (NL) Priekšsēdētāja kungs, mans kolēģis Koenraad Dillen tikko tik pareizi norādīja uz lielo atšķirību starp Eiropas oficiālo retoriku no vienas puses un Eiropas Savienības konkrēto politiku cilvēktiesību jomā no otras puses.
Es vēlētos vēl ko piebilst. Lai gan Eiropa caur divpusējām sarunām par cilvēktiesību jautājumiem, kas šeit tiek tik atzinīgi vērtētas, taču kurās netiek izteikti nekādi nosacījumi, visā pasaulē izplata atvērtās Rietumu sabiedrības vērtības un pirmkārt jau vārda brīvību, mēs vēl aizvien konstatējam, ka mūsu pašu oficiālajā Eiropas galvaspilsētā Briselē šīs pašas Eiropas vērtības, vārda brīvības aizstāvji tiek apklusināti. Es uzskatu, ka Parlamentam un tā priekšsēdētājam vajadzētu pretoties Parti Socialiste pārstāvošā Briseles mēra Thielemans kungs diktātam, kurš aizliedz demonstrācijas pret neiecietīgā Islāma attīstību mūsu pašu Eiropas galvaspilsētā un visās mūsu Eiropas valstīs. Es kopā ar citiem jebkurā gadījumā piedalīšos demonstrācijā par vārda brīvību un pret Islāma attīstību, kas notiks nākamajā otrdienā, 11. septembrī tieši pie Eiropas Parlamenta.
Jean-Pierre Audy  
rakstveidā. - (FR) Es balsoju par manas spāņu kolēģes Elena Valenciano Martinez-Orozco ziņojumu par divpusējo sarunu un apspriešanās ar trešām valstīm par cilvēktiesību jautājumiem norisi. Cilvēktiesības ir daļa no Eiropas Savienības pamatvērtībām, un ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka tās automātiski ir arī galvenā sastāvdaļa ES politiskajos dialogos ar trešām valstīm. Padomei cilvēktiesību un demokrātijas klauzula sistemātiski ir jāpiemēro visos ES nolīgumos un attiecībās ar trešām valstīm.
Līdz ar to es atbalstu ideju palielināt starpinstitūciju saskaņošanu un meklēt veidus, kā uzlabot sadarbību starp dažādām ES institūcijām (Padome, Komisija un Parlaments), izveidojot starpinstitūciju trīspusējās sarunas par politiskajām divpusējām sarunām un divpusējām sarunām un apspriedēm par cilvēktiesību jautājumiem. Laikā, kad vērtības šajā aizvien sarežģītākajā planētā noplicinās, ES ir jānodrošina ar cilvēktiesībām un demokrātiju saistīto vērtību ievērošana visos savos projektos un programmās, it īpaši tajās, kas attiecas uz attīstības palīdzību un tehnisko, tirdzniecības un finansiālo sadarbību.
Patrick Gaubert  
rakstveidā. - (FR) Elena Valenciano Martinez-Orozco ziņojums par divpusējo sarunu un apspriešanās ar trešām valstīm par cilvēktiesību jautājumiem norisi tikko ir pieņemts ar lielu balsu vairākumu, un es apsveicu referenti ar viņas pamatīgo darbu.
Ziņojumā pareizi ir norādīts, ka cilvēktiesību jautājumi ir jārisina vispārējo politisko dialogu ietvaros ar trešām valstīm. Faktiski, cilvēktiesību veicināšana ir būtiska ES ārpolitikas un attīstības politikas daļa.
Es arī priecājos, ka ziņojums aicina Padomi un Komisiju pilnveidot divpusējo sarunu un konsultāciju procedūras. Palielināta starpinstitūciju saskaņošana un sadarbība ES cilvēktiesību politikai starptautiskā mērogā piešķirtu lielāku ticamību. Mērķu izvērtēšana un uzraudzība arī būtu nepieciešama.
Visbeidzot, ziņojums uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt šo divpusējo sarunu atklātību ES līmenī un šajā sakarībā palielināt Eiropas Parlamenta lomu. Visu šo iemeslu dēļ es pēdējā plenārsēdes balsojumā atbalstīju šī ziņojuma pieņemšanu.
Pedro Guerreiro  
rakstveidā. - (PT) Neapšaubāmi ir svarīgi veicināt cilvēktiesību universālumu un nedalāmību, "ar to domājot ne tikai pilsoniskās un politiskās tiesības, bet arī sociālās, vides, ekonomiskās un kultūras tiesības”.
Tomēr, ziņojumā ir pretrunas: piemēram, apgalvojot, ka divpusējās sarunas ar trešām valstīm par cilvēktiesību jautājumiem notiks, saskaņojot tās ar šīm valstīm, tas tajā pašā laikā draud, ka gadījumos, kad trešās valstis šīs divpusējās sarunas noraida, Es ir jāapsver īpaši pasākumi pret šo valsti, šim mērķim izmantojot "finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē”.
Vai dalībvalstis piekritīs abpusēji piemērot šo pasākumu? Acīmredzot nē, jo "divpusējās sarunas” ar trešām valstīm par cilvēktiesību jautājumiem nav paredzētas cilvēktiesību situācijas apspriešanai pašā ES, bet gan šīs situācijas apspriešanai šajās trešās valstīs.
Šis piemērs palīdz parādīt patieso mērķi, kas ir mēģināt izmantot cilvēktiesības kā spiediena izdarīšanas un iejaukšanās instrumentu lielo Eiropas varu izdevīgumam un interesēm. Ziņojumā, zinot šo iespēju, kuru tas faktiski neatbalsta, ir uzsvērta nepieciešamība pēc "saskaņotības” un "uzticamības” no ES puses. Klusēšana par CIA nelegālajiem lidojumiem runā pati par sevi.
David Martin  
rakstveidā. - Es atbalstīju šo ziņojumu, kas aicina Komisiju un Padomi nodrošināt lielāku saskaņotības pakāpi ES sarunās ar trešām valstīm par cilvēktiesību jautājumiem. Īpaši es atbalstu aicinājumu Parlamentam vairāk iesaistīties notiekošo sarunu satura izstrādē, un mudinu izmantot stingrākus kritērijus un monitoringa mehānismus.
Andrzej Jan Szejna  
rakstveidā. - (PL) Es balsoju par ziņojuma par divpusējo sarunu un apspriešanās ar trešām valstīm par cilvēktiesību jautājumiem pieņemšanu.
Ziņojums ierosināja ļoti svarīgu jautājumu par Eiropas Parlamenta atbilstošu pārstāvēšanu divpusējās sarunās un apspriedēs starp Eiropas Savienību un trešām valstīm. Cilvēktiesību jautājumiem, pats par sevi saprotams, Eiropas Savienības darba programmā būtu jābūt galvenajiem. Turklāt, mums ir jānodrošina, ka Eiropas Parlaments ir atbilstoši iesaistīts visās lietās, kas attiecas uz cilvēktiesībām.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh un Inger Segelstrцm  
rakstveidā. - (SV) Mēs izvēlējāmies šo ziņojumu neatbalstīt, jo tas mēģina iedragāt Komisijas labos nodomus radīt ilgtspējīgāku zvejniecību.
Zvejniecībai ES ir jākļūst ilgtspējīgākai no vides viedokļa, lai aizsargātu gan jūras vidi, gan arī zvejniecības nozares ilgtermiņa dzīvotspēju.
Jean-Pierre Audy  
rakstveidā. - (FR) Es balsoju par ļoti labo, pēc pašas iniciatīvas izstrādāto, manas lieliskās spāņu kolēģes Carmen Fraga Estévez ziņojumu, kas ir kā reakcija uz Komisijas paziņojumu par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu.
Tāpat kā Carmen Fraga Estévez, es priecājos, ka Komisija atzīst, ka pašreizējā zivsaimniecības vadības politika ir izgāzusies, un es atzinīgi vērtēju tās priekšlikumu radīt jaunu vadības modeli, kas ļautu nodrošināt krājumu atjaunošanos, zvejas intensitāti piemērot reālajiem apstākļiem zivsaimniecībā un uzlabot zvejas flotes uzticamību un stabilitāti.
Tomēr, ir svarīgi pieņemt uzmanīgu pieeju un apsvērt zvejas kapacitāti saistībā ar patēriņu Eiropā un pasaulē, kā arī lielo nepieciešamību rūpēties par resursiem. Turklāt, jebkādām izmaiņām Eiropas Savienības zivsaimniecības politikā būs jāietver piemēroti un finansiāli pieņemami kompensāciju mehānismi, kam būs nepieciešams gala priekšlikuma tiesiskās un sociāli ekonomiskās ietekmes novērtējums.
Pedro Guerreiro  
rakstveidā. - (PT) Zivsaimniecības resursu ilgtspējība ir būtiska, lai garantētu zivsaimniecības aktivitātes un zivsaimniecības nozares dzīvotspēju ilgtermiņā.
Resursu ilgtspējības nodrošināšanai, īstenojot ilgtermiņa plānus un īstermiņa pasākumus, neapšaubāmi ir jāietver to sociāli ekonomiskās ietekmes novērtējums un rezultātā arī finanšu resursu sniegšana, garantējot turpmāku kuģu, nodarbinātības un ienākumu pastāvēšanu šajā nozarē un zvejnieku labā. Mūsuprāt, šīs ir attiecības, kas vislabāk atspoguļo maksimāli iespējamā ilgtspējīgā daudzuma principu un kam ir jābūt šī principa izmantošanas pamatā.
Citiem vārdiem sakot, "maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu nedrīkst izmantot kā instrumentu, lai (vēl vairāk) veicinātu kuģu sagriešanu metāllūžņos un darba vietu iznīcināšanu.
Resursu ilgtspējības nodrošināšanai paredzētajiem plāniem un pasākumiem ir jābalstās uz zinātniskiem pētījumiem zivsaimniecības jomā, neaizmirstot arī citus pasākumus, kuros ir ņemtas vērā dabisko faktoru un cilvēku darbības rezultātā radītās sekas, kas ietekmē jūras ekosistēmas. Tādēļ mēs ierosinājām ziņojumā iekļaut nepieciešamību palielināt Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai zinātniskajiem pētījumiem zivsaimniecības jomā paredzētās apropriācijas.
Visbeidzot, ir jāuzsver, ka zvejnieku līdzdalība visu šo politiku noteikšanā ir obligāta.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētāja kungs, es atbalstīju Eiropas Parlamenta kompromisa nostāju attiecībā uz Patērētāju tiesību aizsardzību reglamentējošo noteikumu pārskatīšanu Eiropas Savienībā.
Ziņojums ierosina uzlabojumus pusmiljardam pilsoņu situācijās, kad tie izmanto savas tiesības attiecībā uz atteikšanos no līguma, preču piegādi, tiesību aktos noteiktajām garantijām, atteikuma perioda ilguma aprēķināšanas metodēm, digitāla satura piegādes līgumiem un izsolēm tiešsaistē.
Izsakot savu atbalstu, es tomēr uzskatu, ka, ņemot vērā, ka Komisija gatavojas līdz šim visplašākajai patērētāju tiesību aizsardzību reglamentējošo noteikumu pārskatīšanai, Parlaments varēja izlūgties modernākus, inovatīvākus un tālejošākus grozījumus, it īpaši šajās piecās prioritārajās jomās:
Augstāka patērētāju tiesību aizsardzība elektroniskajā tirdzniecībā;
Pārrobežu darījumu vienkāršošana patērētājiem un uzņēmējiem;
Eiropas tiesību aktu piemērošanas un ievērošanas no dalībvalstu puses veicināšana;
Labāka patērētāju izglītība; un
Veiksmīga patērētāju tiesību izmantošana aiz valstu robežām.
Es ceru, ka Komisijas priekšlikums būs drosmīgāks. Es zinu, ka komisāre Meglena Kuneva ir uzņēmusies veikt tik sarežģītu uzdevumu kā šis.
Jean-Pierre Audy  
rakstveidā. - (FR) Es balsoju par manas kolēģes Beatrice Patrie pēc viņas pašas iniciatīvas izstrādāto ziņojumu par Zaļo grāmatu par patērētāju tiesību aizsardzību reglamentējošo noteikumu pārskatīšanu, īpaši ņemot vērā noteikto mērķi modernizēt, vienkāršot un uzlabot likumdošanas sistēmu gan attiecībā uz profesionāļiem, gan uz privātpersonām, tādējādi veicinot pārrobežu tirdzniecību un palielinot patērētāju pašapziņu. Šeit ir vietā sev regulāri pajautāt, it īpaši saistībā ar e-tirdzniecības attīstību, vai veiksmīga iekšējā tirgus darbība piedāvā atbilstošu līdzsvaru starp augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību un uzņēmumu konkurētspēju, vienlaikus stingri ievērojot subsidiaritātes principu. Šis ziņojums ierosina dažas interesantas idejas attiecībā uz vispārējo pieeju likumdošanai, negodīgu nosacījumu ierobežošanu, likumdošanas saskaņošanu, atteikuma tiesībām, patēriņa preču pārdošanu un visbeidzot arī uz efektīvu patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu piemērošanu.
Ilda Figueiredo  
rakstveidā. - (PT) Mēs izsakām nožēlu, ka vairākums Eiropas Parlamenta deputātu ir noraidījuši izteiktos priekšlikumus. Tas nozīmēs smagu patērētāju tiesību aizsardzību reglamentējošo noteikumu vienkāršošanas ceļu. Mēs varam sastapties ar centieniem šīs tiesības samazināt un ierobežot, it īpaši tajās valstīs, kur tās ir attīstītākas.
Mēs izsakām nožēlu, ka manas grupas priekšlikumi tika noraidīti, it īpaši visiem vertikālajiem patērētāju tiesību aizsardzības instrumentiem kopīgo ierobežota daudzuma vispārējo noteikumu definīcija: tā nodrošinātu augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību, īstenojot apstiprināto minimālas saskaņošanas metodi apvienojumā ar saņēmēja valsts principu, lai nekādā veidā neietekmētu pastāvošos valstu tiesību aktus.
Kā jau esam teikuši, nebūtu pieņemami, ka patērētāju tiesību aizsardzības direktīva kopumā atgrieztos pie izcelsmes valsts principa, kā tas tika mēģināts Direktīvas par pakalpojumu tirgus liberalizāciju sākotnējā versijā.
Ņemot vērā to, ka ziņojums vēl arvien satur vairākas pretrunas un negatīvos aspektus, mēs balsojām pret to, un turpināsim sekot situācijas tālākai attīstībai.
Hélene Goudin un Nils Lundgren  
rakstveidā. - Zināma patērētāju tiesību aizsardzības politikas saskaņošana, piemēram, noteikts minimālais patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, var veicināt patērētāju vēlmi preces un pakalpojumus iegādāties citā ES dalībvalstī, un tādējādi veicināt veiksmīgi funkcionējoša iekšējā tirgus attīstību. Tomēr, mēs vēlamies uzsvērt, ka patērētāji daudzas preces iegādājas arī valstīs un reģionos, kas nav ES teritorijā, piemēram, Amerikas Savienotajās Valstīs un Āzijā. Tādēļ šajā sakarībā ES institūciju lomu nevajadzētu pārspīlēt.
Ir būtiski, lai visi ES veiktie pasākumi būtu proporcionāli un lai visos apstākļos tiktu ievērots subsidiaritātes princips. Tādēļ mēs esam pret vairākiem priekšlikumiem, kas agrāk tika iesniegti Eiropas Parlamentam, piemēram, ES iniciētās informācijas kampaņas patērētājiem, patērētāju informācija ES līmenī (ko var veikt valstu līmenī vai ar brīvprātīgas sadarbības palīdzību starp dalībvalstīs esošajām varas iestādēm) un ES finansētās iestādes un institūti.
Tomēr, pašreizējais Eiropas Parlamenta ziņojums un Komisijas Zaļā grāmata par patērētāju tiesību aizsardzību reglamentējošo noteikumu pārskatīšanu būtībā ir labi sabalansēti un rada vienkāršāku un prognozējamāku likumdošanas sistēmu. Tādēļ mēs gala balsojumā esam nolēmuši balsot par to.
Anna Hedh  
rakstveidā. - (SV) Mēs atzinīgi vērtējam patērētāju tiesību aizsardzību reglamentējošo noteikumu pārskatīšanu un to, ka tiek ierosināts pārbaudīt neatbilstības, trūkumus un direktīvas, kas pārklājas, uzskatām par pozitīvu soli. Mēs neredzam nekādas vispārējas problēmas saistībā ar saskaņošanu, kas vienkāršo un padara labāku Eiropas patērētāju un profesionāļu dzīvi, kamēr vien tas nenozīmē, ka mums vēl vairāk ir jāsamazina mūsu patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, kas izriet no senajām Zviedrijas patērētāju tiesību aizsardzības tradīcijām. Tādēļ mēs vēlējāmies, lai pastāvētu patērētāju tiesību aizsardzības garantija, un izsakām nožēlu, ka Parlaments mums nepiekrita.
Astrid Lulling  
rakstveidā. - (FR) Es par Beatrice Patrie ziņojumu nevarēju balsot tādēļ, ka nepiekrītu 2.punkta formulējumam, kas iesaka pārskatīt Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību. Manuprāt, esošā direktīva, kas inter alia nosaka, ka piemērojama ir tā PVN likme, kas noteikta kompānijas izcelsmes valstī, praksē darbojas ļoti labi.
Kādēļ gan šī lieliskā direktīva būtu jāgroza, lai ieviestu sistēmu, kurā patērētājam par šiem pakalpojumiem PVN ir jāmaksā saņēmēja valstī? Tas novestu pie totāla haosa attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm: gan nodokļu iestādēm, kurām būs jāstrādā ar PVN summām no 27 dažādās valstīs dibinātiem uzņēmumiem, gan arī uzņēmumiem, kam būs jāievēro 27 dažādi PVN režīmi.
Šāda situācija būtu nepieņemama un kavētu brīvu preču kustību, radot gandrīz nepārvaramu šķērsli vienotā tirgus un elektronisko pakalpojumu nodrošināšanai.
Marcin Libicki
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vienkārši gribēju paziņot, ka elektroniskā balsojuma laikā par Beatrice Patrie ziņojumu es divas reizes mēģināju balsot par grozījumiem, bet diemžēl mana balsošanas iekārta nedarbojās. Es vēlētos, lai tas tiek protokolēts.
Priekšsēdētājs
Paldies, Marcin Libicki. Tas tiks ierakstīts protokolā.

{'language': 'lv'}