Padomes iesniegtais vispārējais budžeta projekts 2010. finanšu gadam (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes iesniegtais vispārējais budžeta projekts 2010. finanšu gadam.
Hans Lindblad
Priekšsēdētāja kungs, šodien atrasties šeit man ir ļoti liela privilēģija. Es izjūtu lielu cieņu un priecājos par iespēju jūs iepazīstināt Padomes vispārējo budžeta projektu.
Eiropai patlaban saskaras ar ievērojamiem izaicinājumiem. Ekonomiskā situācija pirms sešiem mēnešiem radīja daudz lielākas bažas, bet tagad tā, šķiet, ir stabilizējusies. Riska scenārijs ir daudz līdzsvarotāks, un risks iekļūt lejupejošā spirālē ir samazinājies.
Tomēr mēs saskaramies ar nopietnām problēmām, kas izpaužas kā arvien lielāks bezdarba līmenis, pieaugošs budžeta deficīts un parāda palielināšanās. Ņemot to vērā, ir ļoti nepieciešams uzturēt ilgtermiņā ilgtspējīgas publiskās finanses. Daudzām valstīm līdz publisko finanšu līdzsvarošanai ir jāveic tāls ceļš.
Demogrāfiskā situācija uz publiskajām finansēm atstāj milzīgu ietekmi. Izaicinājumi, ar kuriem mēs saskaramies sakarā ar klimata pārmaiņām, prasīs jaunus līdzekļus un esošo līdzekļu pārdali. Kopumā tas, mūsuprāt, nozīmē to, ka budžetam, par ko mums jāvienojas, būtu jāatspoguļo lielie ierobežojumi, lai atstātu vietu turpmākajām vajadzībām, liekot uzsvaru uz Eiropas līmeņa pievienoto vērtību un ieguldījumiem, kas īstermiņā var mūs izvest no ekonomiskās krīzes un ilgtermiņā var arī palielināt mūsu konkurētspēju.
Padomes budžeta projektā, kas tika pieņemts vienprātīgi, ir aplūkoti šie izaicinājumi, un ir iekļauti priekšlikumi to pārvarēšanai. Tas ir disciplinēts un no valsts finanšu viedokļa stabils budžets. Tas stimulēs pētniecību, izglītību, konkurētspēju, jauninājumus un infrastruktūras veidošanu, kā arī veicinās saliedētību. Padomes budžeta projektā ir arī iekļauta naudas līdzekļu rezerve neparedzētiem gadījumiem.
Mūsu vispārējā budžeta projekta loģika ir pavisam vienkārša. Ja mēs vēlamies veicināt izaugsmi, nodarbinātību un labklājību, mācību grāmatas iesaka īstenot ilgtspējīgu, uzticamu un apdomīgu politiku, veicot ieguldījumus izglītībā, pētniecībā un infrastruktūrā, kā arī izlīdzinot darba samaksas līmeņa atšķirības, kas pašlaik pastāv visā Eiropas Savienībā. Tieši to mēs arī esam centušies darīt.
Padomes budžeta projekts ir līdzsvarots, tomēr tas joprojām ir vērienīgs. Salīdzinot ar 2009. gada budžetu, mūsu saistības ir palielinājušās par 1,1 %, bet maksājumu apropriācijas - aptuveni par 4 %. Ir jāgādā, lai budžeta projekts un vienošanās, ko vēlamies panākt, atbilstu šādām būtiskām prasībām, kas tika piemērotas arī Padomes pirmajā lasījumā. Šim budžetam ir jānodrošina, ka dažādās ES politiskās prioritātes 2010. gadā tiek atbilstoši finansētas. Mums Eiropas Savienībā ir jāspēj ātri reaģēt uz izaicinājumiem, kas mūs sagaida. Uzsvars ir jāliek uz Eiropas līmeņa pievienoto vērtību. Ir nepieciešama budžeta disciplīna un pareiza ekonomikas pārvaldība. Citādi mēs nevarēsim atkal veikt pakāpeniskas darbības, lai līdzsvarotu publiskās finanses.
Tas ir svarīgi, runājot par galējo robežu. Eiropas Savienībai ir jābūt pietiekami elastīgai, lai, saskaroties ar turpmākām prasībām un neparedzētiem notikumiem, izvēlētos pareizu rīcības modeli. Ir ļoti svarīgi, lai ES budžetam būtu atbilstošas rezerves. Vispārējā budžeta projektā, ko mēs iesniedzam apspriešanai, EUR 138 miljardi ir paredzēti saistību apropriācijām, un EUR 121 miljards - maksājumu apropriācijām. Samazinājumi, ko Padome veica saistībā ar Komisijas iesniegto provizorisko budžeta projektu, ir pamatoti ar detalizētas budžeta izpildes analīzes, budžeta prognozēm un paziņojumiem par darbībām, un mēs meklējam programmu un pasākumu īstenošanai pieejamās iespējas. Īstenošanas līmenis un absorbcijas spēja ir bijuši mūsu analīzes galvenie faktori.
Tagad es īsumā aplūkošu atsevišķas pozīcijas. 1.A apakšpozīcija (pētniecība un inovācijas) ir svarīgākais elements, un mūsu budžeta projektā tam ir paredzēts atbilstošs finansējums. Cita joma, kurai novirzīs vairāk līdzekļu, ir projekti enerģētikas un infrastruktūras nozarēs. Piemērojot ekonomikas atveseļošanas plāna grāmatvedības ietekmei, pieaugums šajā jomā ir aptuveni 8 %. Astoņi procenti! Tas ir daudz, un jūs visi jau zināt, ka Eiropas ekonomikas atveseļošanās plāna finansēšana būs viens no tematiem, par ko mums šajā rudenī būs jādiskutē.
1.B apakšpozīcijā Padome pieņēma Komisijas ierosinātās saistību apropriācijas. Attiecībā uz maksājumiem Padome uzskata, ka saistībā ar provizorisko budžeta projektu var veikt noteiktus ierobežojumus, bet es vēlos uzsvērt, ka mūsu budžeta projektā tomēr ir iekļauts maksājumu apropriāciju palielinājums par 3,2 %, salīdzinot ar 2009. gadu.
2. pozīcijā Padome ierosina veikt būtiskus palielinājumus attiecībā gan uz saistību apropriācijām, gan arī maksājumu apropriācijām attiecīgi par 4,5 % un 9,5 %, salīdzinot ar 2009. gadu, piemērojot atveseļošanas plāna grāmatvedības ietekmei.
Attiecībā uz 3. pozīciju Padome Komisijas provizoriskajā budžeta projektā veica tikai dažas nelielas korekcijas. Pietiekami līdzekļi būs pieejami migrācijas politikai, tostarp FRONTEX aģentūrai.
Runājot par 4. pozīciju, ir ļoti svarīgi atstāt būtisku naudas līdzekļu rezervi līdz galējai robežai šajā pozīcijā, lai neparedzētu vajadzību gadījumā rīkotos pēc iespējami labākā veidā. Tāpēc Padome pirmajā lasījumā nodrošināja naudas līdzekļu rezervi aptuveni EUR 310 miljonu apmērā. Tas ir īpaši pamatots lēmums, ņemot vērā grozījumu vēstuli, kurā ir iekļautas vēl citas vajadzības šajā jomā. Runājot par ārkārtas palīdzības rezervi, Padome pieņēma Komisijas ierosinājumu attiecībā uz saistību apropriācijām. Pieaug kopējās ārējās un drošības politikas nozīme, un tāpēc Padome nodrošinās šīm jomām atbilstošu finansējumu.
Attiecībā uz administrāciju Padome veica noteiktus mērķtiecīgus samazinājumus, ņemot vērā ekonomisko situāciju un katras iestādes specifiku. Mērķis ir nodrošināt, ka administratīvie izdevumi nepalielinās ātrāk par inflāciju. Iestāžu pieprasījumi attiecībā uz papildu amatiem, kas būtu nepieciešami jauniem pasākumiem, netika akceptēti, izņemot jaunajām aģentūrām, kuras plānots izveidot 2010. gadā, un FRONTEX aģentūrai.
Mūsu saskaņošanas sanāksmē, kas notika jūlijā, atkārtoti tika uzsvērts, cik tas ir svarīgi attiecībā uz darbinieku pieņemšanu darbā, kas jāveic saistībā ar ES paplašināšanos 2004. un 2007. gadā, un mēs vienojāmies par kopīgu ziņojumu. Šajā pašā sakarā jūsu pārstāvji norādīja, ka viņi vēlas mēģināt atrast kopēju pieeju attiecībā uz ES iestāžu un organizāciju veidošanas politiku. Esmu pārliecināts, ka šāds paziņojums par laimi ir gaidāms šā gada rudenī.
Pirms beidzu, es vēlētos pieminēt un tiešām uzsvērt pozitīvo gaisotni, kas dominēja mūsu sanāksmēs ar Eiropas Parlamentu. Esmu pārliecināts, ka konstruktīva sadarbība ir vienīgais veids, kā panākt stabilu budžetu.
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, man ir liels prieks par iespēju šajā rītā jūs uzrunāt. Es zinu, ka pirmie šā budžeta pieņemšanas procedūras posmi - īpaši jūlija saskaņošana - notika ļoti pozitīvā gaisotnē, un es ceru, ka turpmākajās nedēļās mēs varēsim pilnveidot šo sadarbību. Mums attiecībā uz 2010. gada budžeta pieņemšanas procedūru joprojām ir jānoiet zināms ceļš, turklāt ir citi svarīgi jautājumi, par kuriem jāvienojas, piemēram, Eiropas ekonomikas atveseļošanās plāna otrais posms, tāpēc ir ļoti svarīgi, lai visas trīs iestādes cieši sadarbotos.
Pievēršoties pašreizējai situācijai pēc Padomes pirmā lasījuma un 2010. gada budžeta projekta izveidošanas, Komisija atzīst, ka Padomes ierosinātie samazinājumi nav tik lieli kā iepriekšējos gados. Tomēr es vēlētos pieminēt jautājumus, par kuriem ir īpašas bažas. Komisija pauž nožēlu par Padomes ierosinājumu samazināt maksājumu apropriācijas EUR 1,8 miljardu apmērā. Šie samazinājumi proporcionāli ir nozīmīgāki 1.A un 4. pozīcijai, turklāt tie ir negatīvs signāls darbavietu pieauguma un ES starptautiskās lomas prioritārajās jomās, lielā mērā saistībā ar pirmsiestāšanās atbalstu.
Ierosinātie samazinājumi piemaksām par administratīvā atbalsta izdevumiem, administratīvajām piemaksām par pētījumiem un piemaksām aģentūrām ir īpaši sāpīgi. Tā vietā, lai ņemtu vērā katras aģentūras konkrēto situāciju, šie samazinājumi ar retiem izņēmumiem ir bijuši vispārīgi, neatkarīgi no attīstības stadijas vai attiecīgās aģentūras uzdevumiem. Administratīvo atbalsta izdevumu samazinājums kavēs programmu īstenošanu, īpaši pētījumu un ārējo darbību jomās. Es ceru, ka Parlaments, gatavojot pirmo lasījumu, meklēs veidus, kā labot šo situāciju.
Lai gan samazinājumi 1.B un 2. pozīcijā ir neapskaužama izvēle, mani daļēji pārliecināja Padomes ierosinātais paziņojums par maksājumiem un otra iespēja izskatīt lauksaimniecības vajadzības gaidāmajā grozījumu vēstulē, ko Komisija iesniegs oktobra beigās.
Kā tika paziņots, Komisija ir iesniegusi budžeta lēmējinstitūcijai grozījumu vēstuli, kurā ir koriģētas vajadzības 4. pozīcijā. Lūk, galvenie šī jautājuma elementi: papildu EUR 95 miljoni saistību apropriācijām un EUR 60 miljoni maksājumu apropriācijām Palestīniešu pašpārvaldes un atjaunošanas centieniem Gazā; un vajadzība apsvērt "banānu papildu pasākumu” ieviešanu, ņemot vērā iespējamo tirdzniecības nolīgumu, kas ietekmēs atvieglojumu režīmu tām ĀKK valstīm, kuras veic banānu piegādi. Papildu EUR 50 miljoni ir paredzēti saistību apropriācijām un EUR 20 miljoni maksājumu apropriācijām, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm cīnīties pret klimata pārmaiņām, kam vajadzētu palīdzēt veicināt sekmīgu iznākumu Klimata pārmaiņu konferencē, kas notiks šā gada decembrī Kopenhāgenā.
5. pozīcijā (Administrācija) attiecībā uz provizoriskā budžeta projekta pieprasījumiem ar ierosināto Komisijas administratīvo izdevumu palielinājumu tikai par 0,9 %, salīdzinot ar 2009. gadu, Komisija ir bijusi īpaši pieticīga. Lai gan šo punktu ir apstiprinājusi prezidentūra, ir diezgan skumji, ka Padome Komisijas administratīvo budžetu ir vēl vairāk samazinājusi.
Nobeigumā, es ceru, ka Eiropas Parlaments atjaunos Padomes samazinātās apropriācijas iepriekšējā apmērā, un es esmu pārliecināts, ka notiekošās sarunas starp trīs iestādēm būs konstruktīvas un šai budžeta procedūrai būs pieņemams iznākums.
Priekšsēdētājs
Pateicos, A. Šemeta kungs par Komisijas nostājas paušanu un arī par iekļaušanos laikā, kas ir ļoti svarīgi. Es vēlētos sacīt, ka šī ir sākotnējā apspriešana. Mēs šo apspriedīsim arī Budžeta komitejā un citās komitejās, bet galvenā apspriešana notiks pēc dažām nedēļām.
László Surján
referents. - (HU) Es runāšu savā dzimtajā valodā, jo es ceru uz tādu Eiropu, kurā šāda rīcība ir dabiskas tiesības jebkurā parlamentā, nemaz nerunājot arī par citām sabiedriskās dzīves jomām. Šādā Eiropā nepastāv likumi, kas kādai personai aizliegtu lietot savu dzimto valodu, pat ne Slovākijā. Es arī biju cerējis, ka pašreizējā finanšu krīze ne tikai samazinās ražošanas apjomus un palielinās bezdarbu, bet arī sniegs mums iespēju uzlabot Eiropas Savienības budžetu, veicot reformu pasākumus.
Parlaments savu viedokli pauda jau februārī. Cerības uz veiksmīgu iznākumu palielina tas, ka Eiropas Komisija un Padome piekrita šim viedoklim. Pamatojoties uz man zināmo informāciju par budžeta projektu, man diemžēl jāsaka, ka mēģinājums pārtulkot skaistos vārdus skaitļu izteiksmē nebija īpaši veiksmīgs. Ir laiks atzīt, ka neviens nav pilnībā apmierināts ar Eiropas Savienības budžetu. Budžeta ieņēmumu daļa dalībvalstīm ir nopietns slogs, tomēr pieejamā summa nav pietiekama, lai tās sasniegtu savus mērķus. Pilnu nodarbinātību un zināšanu sabiedrības modeli tik drīz vēl nebūs iespējams panākt. Mēs tērējam lielas summas lauksaimniecībai, bet piemēram, piensaimniekus ietekmē nekontrolējama krīzes situācija. Lielākā pozīcija izdevumu daļā ir kohēzijas politika, tomēr plaisa starp reģioniem nevis samazinās, bet gan palielinās.
Pētnieki, kuri ir dzimuši un mācījušies Eiropā, strādā ārpus Eiropas Savienības. Tāpēc arī mēs inovāciju jomā atpaliekam. Mēs ceram, ka krīze mums arī nodrošinās iespēju veikt pārkārtojumus un padarīt Eiropas Savienības budžetu sekmīgāku un tveramāku tās iedzīvotājiem. Mēs arī ceram izmantot budžetu ne tikai saskaņā ar noteikumiem un bez jebkādas korupcijas, bet arī pārlūkot izdevumus un apsvērt, kurās programmās ieguldītie līdzekļi ir tā vērti un nodrošina panākumus.
Ko mēs varam darīt tagad? Parlaments centīsies izveidot budžetu tā, lai tā vēstījums ES iedzīvotājiem būtu saprotamāks. Mēs vēlamies palielināt tās pozīcijas, kas palīdz novērst krīzes situāciju. Ņemot to vērā, mēs piedāvājam savu redzējumu par ekonomikas stimulēšanas plāna īstenošanu. Mēs arī vēlamies pievērsties izaicinājumiem, ko rada klimata pārmaiņas. Mēs vēlamies, lai finanšu krīzes situācija tiktu risināta efektīvi - izmantojot ne tikai daudzus miljardus eiro no šim nolūkam piešķirtajiem projekta līdzekļiem, bet arī katru budžeta pozīciju, lai eiropieši saprastu, ka Eiropas Savienība nav lieki izdevumi, bet gan efektīvs rīks viņu problēmu risināšanai. Es aicinu savus kolēģus, Padomi un Komisiju šos priekšlikumus atbalstīt.
Vladimír Maňka
Priekšsēdētāja kungs, Valsts sekretāra kungs, Komisāra kungs, mēs varam noteikti piekrist tam, ka, sagatavojot Eiropas Parlamenta budžetu, vispirms ir jāpievēršas mūsu galvenajam uzdevumam, un tas ir likumdošanas darbs. Jautājumi, kas ar šo uzdevumu nav saistīti, pēc iespējas no budžeta būtu jāizslēdz.
Galīgo budžeta formu mēs apspriedīsim šodien arbitrāžas procedūrā, iesaistot Eiropas Parlamenta prezidentūru un Budžeta komiteju. Šajā brīdī es vēlos pateikties politisko grupu pārstāvjiem. Budžeta komitejas sanāksmē, kas notika vakar, viņi atbalstīja priekšlikumus samazināt budžetu un priekšlikumus, kas veicinās finanšu līdzekļu labāku izmantošanu.
Mums pastāvīgi nākas saskarties ar daudziem trūkumiem, kas liedz līdzekļus izmantot maksimāli efektīvi. Viens piemērs ir to ēku drošība, kurās pašlaik noris šīs debates. Kā jau jūs zināt, četras dienas mēnesī mēs atrodamies Strasbūrā. Neskatoties uz to, līdz šim abās ieejās apsardze dežūrēja 365 dienas gadā. Jaunais Eiropas Parlamenta ģenerālsekretārs un viņa kolēģi to atklāja un ieviesa pasākumus, kas katru gadu ļaus ietaupīt vairāk nekā EUR 2 miljonus.
Cits piemērs ir Revīzijas palātas ziņojumi par tulkojumiem. Nepietiekama plānošana un nepietiekama komunikācija vai pilnīgs komunikācijas trūkums attiecībā uz tulkošanas resursu pieejamību liedz šos resursus izmantot efektīvi. Organizācija, kuras uzdevums ir nodrošināt tulkošanu, bieži automātiski piesaista ārējus tulkotājus, pat nepārbaudot, vai pašā organizācijā nav brīvu tulkotāju.
Tāpēc mēs ierosinām noteikt 5 % rezervi attiecībā pret līdzekļiem, kas dažādu iestāžu budžetos ir piešķirti tulkošanai. Šī rezerve ir jāatbrīvo, ja organizācija ir apliecinājusi, ka tā ir pilnībā mēģinājusi izmantot savus iekšējos resursus. Vienā pašā tulkošanas jomā mēs katru gadu varam ietaupīt aptuveni EUR 11 miljonus.
Līdzīgu piemēru ir daudz. Vairumam no tiem ir kopsaucējs: pārāk maz tiek izmantoti neatkarīgi pētījumi par līdzekļu izlietošanu un darba organizāciju. Esmu pārliecināts, ka politiskā griba, ko vakar Budžeta komitejas diskusijās izrādīja dažādu politisko grupu pārstāvji, dos panākumus.
Ēku pirkšanas, uzturēšanas un īres izdevumi veido vienu no galvenajām ES iestāžu administratīvo izdevumu pozīcijām. Pagātnē ir bijuši dažādi gadījumi, kad iestādes ir pirkušas vai īrējušas īpašumus, izmantojot ne pārāk efektīvas metodes. Revīzijas palāta uzskata, ka iestādes šajās jomās nesadarbojas vai pat neveic savas politikas izvērtēšanu.
Tāpēc mēs esam lūguši Eiropas Parlamenta administrāciju sagatavot vidēja termiņa stratēģijas dokumentu par ēkām. Mēs vēlamies pieņemt saprātīgu lēmumu par šo jautājumu pirmajā lasījumā. Kopīga politika par ēkām ir jāsagatavo ne tikai Eiropas Parlamentā, bet arī visās iestādēs, un jānodrošina labāka sadarbība šajā jomā. Valsts sekretāra kungs, es priecājos, ka Padome tāpat kā Parlaments šo jomu uzskata par prioritāru mērķi, un es šajā sakarā vēlētos izteikt savu pateicību.
Alain Lamassoure
Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos apsveikt Šemeta kungu ar iecelšanu par budžetu atbildīgā komisāra amatā, par ko apstiprinājums tika saņemts vakar.
Mēs esam pārliecināti, ka mums ar viņu būs tikpat labas attiecības, kādas mums bija izveidojušās ar viņa priekšgājēju, un mēs novēlam, lai viņam būtu tikpat spoža politiskā karjera, kāda bija Grybauskaitė kundzei.
Priekšsēdētāja kungs, mēs pašlaik dzīvojam globālas krīzes, nozīmīgu diplomātisko notikumu sagatavošanas un Eiropas Savienībā esošas institucionālas nenoteiktības laikmetā. Tādā laika posmā kā šis Budžeta komiteja ir gatava sadarboties. Kā mūsu referents to jau minēja, mēs paužam nožēlu par Padomes veiktajiem samazinājumiem Komisijas priekšlikumos, bet vienlaicīgi mēs saprotam, ka dalībvalstu publisko finanšu situācija liedz tām šajā gadā sasniegt īpaši lielāku progresu.
Kā tika minēts, ar 2010. gada budžetu mums ir jāpanāk rezultāti: proti, atveseļošanās plāna 2010. gada sadaļas finansējuma līdzsvarošana. Mēs apzināmies, ka būs jāveic līdzekļu pārdale, tomēr šajā procesā nevajadzētu pievērsties citām politiskajām prioritātēm, par kurām iepriekš kopīgi lēma Parlaments un Padome.
Parlaments cer arī pēc 2010. gada strādāt kopīgi ar Komisiju, Padomi, Zviedrijas prezidentūru un nākamo Spānijas prezidentūru, lai risinātu trīs galvenos nākotnes jautājumus.
Protams, ja Īrijā viss notiks, kā iecerēts, pirmais jautājums būs procedūras, grafika un darba metožu realizēšana, kā to pieprasa Lisabonas līguma ieviešanas nosacījumi.
Otrs jautājums būs finanšu perspektīvas pārskatīšana vidējā termiņā. Laikā starp 2006. gada maiju, kad pieņēma kopīgo lēmumu par daudzgadu finanšu shēmu, un šodienu ir bijusi finanšu krīze, ļoti spēcīgs spiediens uz enerģijas, izejvielu un pat pārtikas produktu cenām, kā arī ir notikušas sarunas par klimata pārmaiņām. Šajā laikposmā diemžēl bija jāpieredz arī Lisabonas stratēģijas izgāšanās, kas šodien ir nenoliedzams fakts. Tāpēc ir jāveic nepieciešamo daudzgadu pamatnostādņu pilnīga pārskatīšana. Tas būs jaunās Komisijas pirmais uzdevums.
Visbeidzot, trešais un pēdējais jautājums būs Eiropas budžetu veidojošo līdzekļu reforma. Pirms krīzes mēs zinājām, ka neviena dalībvalsts vairs nevēlas apmaksāt Eiropas izdevumus. Savukārt kopš krīzes sākuma neviena dalībvalsts vairs nespēj apmaksāt šos izdevumus. Mūsu finansiālais ieguldījums ekonomiskās atveseļošanās programmā būs nepilni 0,03 % no Savienības IKP.
Mēs pilnībā apzināmies šā jautājuma īpašo sarežģītību, tomēr Eiropas Parlaments kopīgi ar valstu parlamentiem ir sācis darbu šajā jomā pirms četriem gadiem un plāno ierosināt dažas darbības jomas, lai uzsāktu debates nākamajā gadā.
Hans Lindblad
Priekšsēdētāja kungs, mēs esam dzirdējuši gan no Komisijas, gan arī Eiropas Parlamenta, ka mums šajā rudenī būs jāskata vairāki sarežģīti jautājumi. Cerams, ka mums būs jāskata arī daži vieglāki jautājumi. Sagaidāms, ka viens no sarežģītākajiem jautājumiem būs atveseļošanās plāns un tā finansēšana. Tajā pašā laikā es ļoti ceru, ka mums izdosies sasniegt savus mērķus. Es zinu, ka mums tas izdosies. Citu variantu nav.
Cits jautājums, ar ko mums nāksies saskarties gan īstermiņā, gan arī ilgtermiņā, protams, ir klimats un klimata politikas finansēšana.
Visbeidzot, es vēlētos izmantot iespēju, lai pateiktos jums par izdevību šodien jūs uzrunāt.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Es vēlos apsveikt komisāru ar iecelšanu amatā. Komisāra kungs, komisārus no Lietuvas gaida lieliska karjera. Mēs vēlam jums daudz panākumu gan strādājot Komisijā, gan arī nākotnē. Jūsu priekšgājēja pašlaik ir Lietuvas prezidente.

{'language': 'lv'}