Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B70563/2010).
Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.
Teema: noorte ebakindlad töösuhted
Komisjoni ametliku teatise "Noorte liikuvus” kohaselt töötavad noored sageli järjestikuste ajutiste töölepingute alusel, mistõttu on neil vähe võimalusi liikuda stabiilse töölepinguni, ja see suurendab nende tööalast ebakindlust. Probleem on veelgi teravam liikmesriikides, kus tööseadus on iseäranis protektsionistlik. Kas komisjon võiks eespool toodut arvesse võttes vastata järgmisele küsimusele?
Kas komisjon on arvamusel, et sageli kaheldava kvaliteedi ja kontrollimatu pikkusega katseaeg raskendab probleemi? Kas komisjon kavatseb võtta konkreetseid meetmeid Euroopa 2020. aasta strateegia ja algatuse "Noorte liikuvus” eesmärkide täitmise raames, et toetada noorte tööhõivet ja suurendada nende tööalast kindlust?
Kas komisjon kavatseb võtta konkreetseid ja rohkem suunatud meetmeid noorte tööhõive edendamiseks ja suurendamiseks liikmesriikides, kus on majanduslangus ja väga suur noorte töötuse määr?
László Andor
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Kaks kuud tagasi tutvustas komisjon Euroopa 2020. aasta strateegia raames suurprojekti "Noorte liikuvus". See näitab selgelt, et komisjon on noorte pärast mures.
Noorte liikuvuse projektil on kolm eesmärki: parandada hariduse kvaliteeti, suurendada tööhõivet ja edendada noorte liikuvust kogu Euroopa Liidus. See hõlmab meetmeid, mis aitavad viia hariduse ja koolituse paremini vastavusse noorte vajadustega, julgustada neid kasutama ELi stipendiumeid õppimiseks või koolituseks mõnes muus riigis ja kõrvaldada tõkked, mis takistavad neid tööturule sisenemast ja edusamme saavutamast.
Kaks tööturuprobleemi, millele on austatud parlamendiliige oma küsimuses tähelepanu juhtinud, nimelt praktika ja tööturu killustatus, on samuti programmi "Noorte liikuvus" käsitletavate teemade seas. Olen tänulik võimaluse eest selgitada komisjoni seisukohta ja eesmärke nende kahe teemaga seoses. Soovin eelkõige rõhutada, et nende mõlema küsimusega tegelemine tegelikkuses on liikmesriikide pädevuses.
Lubage mul alustada praktika küsimusega. Tean, et Euroopa Parlament peab praktikat väga oluliseks, mida näitas ka Emilie Turuneni käesoleva aasta esimeses pooles esitatud raport. Peamine probleem seisneb selles, et tööandjad ei soovi võtta tööle noori, kellel on vähe praktilisi kogemusi või puuduvad need üldse. Sellepärast on muutunud noorte jaoks aastate jooksul järjest olulisemaks esialgse töökogemuse saamine praktika käigus. Praktika peab olema aga kvaliteetne ning sel peavad olema konkreetsed õppe-eesmärgid. Peale selle ei tohi praktika asendada töölepingu alguses tavapärast töökohta või katseaega.
Komisjonil on kavas töötada välja praktikate kvaliteediraamistik, kuid kõigepealt tuleb meil parandada oma teadmisi selles valdkonnas. Komisjon alustab peagi uuringut, et saada ülevaade kehtiva õigusliku korralduse ja tavade kohta liikmesriikides. See uuring on osa katseprojektist, mis hõlmab töökoha säilitamise meetmeid, mille jaoks tagas Euroopa Parlament komisjonile 2010. aasta eelarves lisavahendid.
Teise probleemide võrgustiku moodustab tööturu killustatus. Mis puudutab töösuhete kindlust, siis noorte olukord on sellega seoses keeruline. Väga paljudel neist on lühiajalised töölepingud, mis vahelduvad sageli töötusega, ning tihti on noortel - isegi kõrgelt kvalifitseeritud noortel - vähe võimalusi saada stabiilsemat töölepingut. Meil tuleb kiiremas korras tegeleda tööturu killustatuse probleemiga, eriti kuna see mõjutab enim noori ja nende tööalaseid võimalusi ja ELi majanduse tulevast konkurentsivõimet.
Komisjon avaldab mõne päeva pärast aruande tööhõive kohta ELis ning selles on välja toodud, et tähtajalise töölepinguga töötajatele makstakse 14% vähem kui alalise töölepinguga töötajatele ning nad saavad ka vähem koolitust. See avaldab halba mõju tööviljakusele. Nimetatud asjaolu kehtib eriti noorte kohta. Tähtajalise töölepinguga töötajad moodustavad koguarvust 40% ning tööealisest elanikkonnast 13%. See tähendab, et kohanemise põhiraskust kannavad noored.
Peale selle on noortel järjest raskem siseneda tööturule. Nende noorte osakaal, kes ei osale hariduses, tööhõives ega koolituses, ulatub ligikaudu 4%st Taanis ja Hollandis 16-20%ni Itaalias, Küprosel ja Bulgaarias. Tööturu killustatuse vähendamine on eeskätt liikmesriikide kohustus. Komisjon on määranud kindlaks, et see on üks peamisi eelisvaldkondi, millega liikmesriigid peaksid tegelema kooskõlas ELi 2020. aasta strateegias ja Euroopa tööhõive strateegias sätestatud turvalise paindlikkuse põhimõtetega.
Tegelikkuses tähendab see seda, et komisjon teeb killustatud tööturuga liikmesriikidele ettepaneku kaaluda ühtse tähtajatu töölepingu kehtestamist, et vähendada praegusi, alalisest ja tähtajalisest töölepingust tulenevaid õiguslikke erinevusi. Sellega tagataks piisavalt pikk katseaeg ja parandataks järk-järgult töötajate kaitset. Algatuse "Noorte liikuvus" noorte tööhõivet käsitleva raamistikuga antakse suunised selle kohta, milliseid edusamme peaksid poliitikakujundajad, sidusrühmad ja institutsioonid selles valdkonnas saavutama.
Meetmete suurem kooskõlastamine Euroopa poolaasta raames, mida me praegu liikmesriikidega ette valmistame, tagab sobiva raamistiku, ergutamaks noorte jaoks kasulike meetmete ja reformide väljatöötamist.
Georgios Papanikolaou
- (EL) Lugupeetud volinik! Tänan teid vastuse eest. Lugesin täna Euroopa Komisjoni teatisest uute oskuste ja töökohtade tegevuskava vastuvõtmise kohta. Täna arutletavas teatises viidatakse muu hulgas otsusele edendada ühtse tähtajatu töölepingu põhimõtet, et see asendaks erinevat tüüpi tähtajalisi ja alalisi töölepinguid.
Ma küsin otse: kas komisjon suudab selle projekti raames tagada, et ühtsed tähtajatud töölepingud parandavad noorte kindlustunnet töökohal? Teisiti öeldes, kas praegune olukord paraneb, nii palju, kui seda on üldse võimalik parandada?
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud juhataja! Alalise töökoha saamine ja inimväärne elukorraldus on noorte jaoks väga tähtsad eesmärgid. Majanduskriis tabas neid kõige rängemalt ning sageli on nad sunnitud võtma vastu lühiajalisi töökohti või madala palgaga praktikakohti, mis tähendab mõistagi seda, et nad ei tee ka sissemakseid pensionifondi. See teeb elu pikaajalise planeerimise raskeks. Seepärast soovin teada, kas komisjonil on kavas võtta meetmeid, mis tagaksid iseäranis noortele alalise töökoha? Või kui ümber sõnastada - kas on kavas koostada direktiive, mis kehtestavad nõuded tähtajalistele töölepingutele?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Lugupeetud volinik! Tänan teid vastuse eest. Kõik projektid on vajalikud, eriti niisugused, mille raames hinnatakse, kui palju on noored kannatanud sellel raskel ajal. Soovin siiski küsida, kas komisjon on seisukohal, et me peaksime võtma vastu eraldi ELi programmi, mis käsitleb noorte ettevõtlust ja innovatsiooni ning mis edendab ja toetab nende loovust ja ettevõtlikkust? Milline on teie seisukoht noorte inimeste võimaluste suhtes kasutada mikrokrediiti? Kas noorte asutatud ettevõtete tunnustamise menetlus peaks olema õiguslikult reguleeritud?
László Andor
komisjoni liige. - Eelmise arutelu raames käsitleti põhjalikult tähtajatuid töölepinguid, mis on minu arvates üks praktilisi lahendusi. Peale selle nägime käesoleval aastal, et komisjon arutas noorte olukorda ja kriisi mõju noorte tööhõivele ning projekti "Noorte liikuvus" raames tegeleti sellega üksikasjalikult. Edasised projektid on mõistagi samuti võimalikud.
Meil tuleb jälgida olukorda ja teha liikmesriikidega koostööd. Praeguses etapis kogusime liikmesriikide koostatud riiklike programmide andmeid ning pärast nende analüüsimist ning nende praktiliste lahenduste ja meetmete ülevaatamist saame esitada täiendavaid ettepanekuid. Kõige olulisem on siinjuures kujundada ELis makromajanduslikku keskkonda nii, et see aitaks kaasa jätkuvale ja jõulisele taastumisele.
Veel üks mõte, mille soovin edastada, on see, et mõistagi on noored kannatanud enim töökohtade kadumise ja võimaluste vähesuse pärast viimastel aastatel. Me oleme teadlikud selle olukorra pikaajalistest ohtudest, mis ei seisne pelgalt vahetutes tööhõive- või sotsiaalküsimustes. Kui me midagi ette ei võta, avaldab see mõju demograafilistele oludele, mis on niigi juba väga keerulised. Seega arutame järgmisel perioodil koostöös eesistujariigi Ungariga seda küsimust demograafilistest küsimustest lähtuvalt, sest demograafia- ja perepoliitikat tuleb käsitleda samasuguses kontekstis nagu ELi noorte töösuhete ja sissetulekukindluse teemat.
Teema: konkurentsivõime tõstmine alternatiivsete energiaallikate kaudu
Komisjoni ja meie kõigi eesmärk on tagada oma kaaskodanikele rahuldav ja kindel elatustase ning pakkuda Euroopa ettevõtetele konkurentsivõimet parandavat ettevõtluskeskkonda. Alternatiivsete energiaallikate kasutamine on üks võimalus tootmise konkurentsivõime parandamiseks. Kahjuks saavad vaid mõned üksikud riigid selles valdkonnas muljetavaldavaid tulemusi ette näidata, ja needki riigid asuvad enamasti Põhja-Euroopas. Alternatiivseid energiaallikaid kasutavate tehnoloogiate levik uutes liikmesriikides, eriti Ida-Euroopas, on aeglane.
Milliseid soodustavaid ja edendavaid meetmeid on komisjon võtnud või kavatseb võtta liikmesriikide osas, kus kasutatakse vähe alternatiivseid energiaallikaid või kus sellise tehnoloogia levik on aeglane, et need riigid ja Euroopa Liit tervikuna muutuksid maailma mastaabis konkurentsivõimelisemaks?
Günther Oettinger
Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Auväärne parlamendiliige rääkis taastuvatest energiaallikatest ja küsis, mida me kavatseme teha meie ühiste eesmärkide saavutamiseks. Kolm aastat tagasi seadis Euroopa Ülemkogu meile mõningad edasipüüdlikud kliimaeesmärgid. Üks neist puudutab taastuvenergiat, mis peab 2020. aastaks moodustama kogu ELi energiatarbimisest 20%. Kõik liikmesriigid peavad kasutama olemasolevaid võimalusi ja andma kohustuslikus korras panuse selle eesmärgi täitmisse.
Kui jaotada 20% eri sektorite vahel, nagu transport, küte, elekter, tootmine ja põllumajandus, on selge, et elektrienergia tootmine on neist kõige tähtsam. Et saavutada 20%-line taastuvenergia osakaal kogu energiatarbimisest, tuleb ligikaudu 35% meie elektrienergiast toota taastuvatest energiaallikatest. Kui soovime teha seda tõhusalt ja tagada, et hind oleks tarbijale taskukohane, tuleb meil kasutada sobivaimaid energiaallikaid. Igal liikmesriigil on erinevad tugevad ja nõrgad küljed ning neid tugevusi tulebki ära kasutada. Nendeks on muu hulgas Põhjamerelt tulev tuul, ELi lõunapoolsetes liikmesriikides päike ja maapiirkondades biogaas. Et tagada meie energiavarustuse kindlus, tuleb meil mõistagi parandada märkimisväärselt oma taristu kvaliteeti ja suutlikkust, transpordivõrke ja salvestamistingimusi. Komisjon võttis neid asjaolusid arvesse mõned päevad tagasi, kui arutas energiainfrastruktuuri paketti ja selle vastu võttis. Nimetatud paketis käsitletakse muu hulgas taastuvenergia kaasamist ja sellega seotud soodustusi.
Me seadsime kõikidele liikmesriikidele siduvad taastuvenergia eesmärgid. Mõne päeva pärast, s.o 5. detsembril, on ülevõtmise tähtaeg ning komisjon hakkab kontrollima direktiivi rakendamist, et liikmesriikides oleksid kehtestatud asjakohased stiimulid ja võetud sobivaid toetusmeetmeid, mis võimaldavad saavutada siduvaid eesmärke. Liikmesriigid peavad keskenduma taastuvenergia kasutamiseks ideaalsete tingimuste loomisele. Muu hulgas nõutakse ELi direktiivis liikmesriikidelt, et nad koostaksid riikliku tegevuskava, milles on esitatud vajalikud meetmed ja konkreetsed siduvad riiklikud eesmärgid sektorite kaupa - transpordi, kütte, elektrienergia muundamise ja tootmise kohta. Järgmiseks sammuks on taastuvenergia haldustõkete kaotamine. Kolmas oluline valdkond on ehitussektor. Meie tarbitavast energiast kasutatakse ligikaudu 40% tööstushoonetes, teenindussektori hoonetes ja elamutes.
Soovime, et 2012. aasta lõpuks oleksid paigas kvalifitseerimis- ja sertifitseerimiskavad taastuvenergia rajatiste paigaldamiseks. Need hõlmavad jaotus- ja põhivõrke, mis peavad olema valmis taastuvenergia arenguks ja selle suuremaks kasutamiseks ning mis peavad tagama taastuvenergiale ka eelisjuurdepääsu. Liikmesriigid võivad valida niisuguse tehnoloogia, nagu soovivad. Nad võivad ise otsustada, millistesse taastuvenergia allikatesse nad investeerivad, et saavutada siduvad eesmärgid. Komisjon toetab uuendusi ja projekte, millega tahetakse uurida, arendada ja turustada taastuvenergia tehnoloogiat, kasutades selleks seitsmenda raamprogrammi rahalisi vahendeid, mille teie siin parlamendis meile kättesaadavaks tegite.
Komisjonile eraldati kolmeks aastaks raha ka Euroopa majanduse elavdamise kava raames ning see on konkreetselt ette nähtud taastuvenergia projektide jaoks, täpsemalt avamere tuuleenergia arendamiseks. Soovin rõhutada uutele liikmesriikidele, et taastuvenergia edendamiseks on saadaval ka ühtekuuluvusprogrammid ja nende vahendid. Taastuvenergia on meie energia- ja kliimapoliitikas tähtsal kohal, eriti seoses sellega, et aitab vähendada meie sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest. Vaid koos töötades õnnestub meil saavutada kaugeleulatuv kliimaeesmärk ja parandada ELi konkurentsivõimet. Ma loodan, et liikmesriigid teevad erinevate energiaallikate kasutamise valdkonnas meiega tihedat koostööd.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Volinik Oettinger, tänan teid selge ja veenva vastuse eest. Usun, et komisjon on teinud palju nende eesmärkide saavutamiseks. Minu arvates peaks olema aga võimalik anda avalikkusele rohkem teavet selle kohta ja võita ajakirjanduse poolehoid, et saavutada suuremat toetust selles valdkonnas. Minu kodumaal Leedus seda näiteks ei ole. Mõistagi on see liikmesriikide kohustus, kuid komisjon võiks neid selles aidata.
Lõpetuseks soovin küsida, millised riigid on olnud suhteliselt edukad 2020. aasta eesmärkide saavutamisel ja millised mitte?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvestades, et energia- ja kliimamuutuste paketis on kehtestatud liikmesriikidele juba kohustus vähendada saastavate heitgaaside hulka ja suurendada energiatõhusust, soovin küsida, milliseid meetmeid te võtate, et toetada tootmissektori ettevõtteid - mis on suurimad energiatarbijad - nende seadmete ajakohastamisel, et need muutuksid energiatõhusamaks ja saastaksid vähem.
Seán Kelly
Lugupeetud juhataja! Soovin tänada volinikku küsimusele väga põhjaliku vastuse andmise eest.
Mul on kaks küsimust. Esimene neist puudutab ELi 2020. aasta strateegiat. Kas te olete veendunud, et me saavutame selle strateegia raames taastuvenergia 20%-list osakaalu käsitleva eesmärgi? Teiseks, te nimetasite energiavõrke. Kui realistlik, soovitav ja taskukohane oleks üleeuroopaline võrk ja kas see oleks võimalik?
Günther Oettinger
Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Mõne nädala pärast esitame teile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikidele ettepaneku selle kohta, kuidas kavatseme saavutada 20% võrra tõhusama energiakasutuse. Kui vaadata kolme eesmärki, mille te meile seadsite seoses süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisega 20%, siis me teeme tulemuslikke edusamme nende täitmise suunas. Olen kindel, et kui me nii jätkame, saavutame kümne aastaga eesmärgi vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid 20% võrra või isegi ületame seda.
Mis puudutab sihti saavutada energiatarbimises 20%-line taastuvenergia osakaal, siis meil läheb samuti hästi, ehkki edusammud on liikmesriigiti erinevad. Kui vaadata võrdlusaastat, siis mõned liikmesriigid olid juba siis seatud eesmärgi kaugelt ületanud. Näiteks Austrias oli taastuvenergia osakaal viis aastat tagasi 23% ning see peaks tõusma 2020. aastaks 34%-le. Võrdluseks võib tuua Ühendkuningriigi 1,3% ja Malta 0%ga, mis tähendab, et need riigid pidid alustama niisama hästi kui algusest. Esirinnas on Rootsi, kes püüab saavutada 49%-list osakaalu, ning Soome ja Portugal, kelle sihiks on 38%. Balti riigid on 25%, 40% ja 23% suuruse osakaaluga olnud samuti väga edukad ning nende näitajad on selles tähtsas valdkonnas Euroopa keskmisest kõrgemad.
Eesmärk suurendada energiatõhusust 20% võrra valmistab mulle enim muret. See tähendab arukat energiasäästu ja energia sihtotstarbelist kasutamist. Mul on hea meel rääkida sellest parlamendiga järgmise aasta esimeses kvartalis, kui ma saan esitada teile meie ettepanekud selle kohta, kuidas parandada energiatõhusust 20% võrra.
Te nimetasite ajakirjandust. Seoses taastuvenergia ja tarbijatega saavad asjaomane sektor ja investorid - nii finantsinvestorid kui ka need, kes investeerivad tehnoloogiasse - rohkem ära teha. Mul on teile ettepanek. Mul on kavas külastada järgmise aasta kevadel Balti riike. Mul oleks hea meel osaleda ajakirjandusväljaannete, pankade ja ettevõtete esindajate konverentsil - kui te oskate soovitada sobivaid kandidaate -, kasutades oma nappe vahendeid selleks, et suurendada teadlikkust teie kodumaal ning luua võimalusi uute programmide ja kaasrahastamise jaoks.
Järgmine küsimus oli, et mida ma arvan üleeuroopalisest energiavõrgust. Ma vastan sellele väga avameelselt. Kui vaadata Euroopa transpordiinfrastruktuuri, siis on meil maanteed, kiirteed, raudteed, Euroopa õhuruum koos suurte ja väikeste piirkondlike lennujaamadega ning suured sadamad, näiteks Genova, Marseilles, Hamburg ja Rotterdam. Meil on ka loodusliku vedelgaasi ja naftaterminalid Vahemere, Musta mere, Läänemere, Põhjamere ja Atlandi ookeani ääres. Peale selle on meil digitaalne taristu teabe edastamiseks, kommunikatsiooniks ja navigatsiooniks, sealhulgas meie mobiilsidevõrk. Võrreldes nende valdkondadega on meie energiavõrgud alles lapsekingades. Me saame vedada Portugalist Lätti ja Hollandist Kreekasse televiisoreid, searümpasid, konserve ja muid kaupu, me saame vedada töötajaid ja turiste ja saame edastada teavet ja finantsteenuseid, kuid meie gaasi- ja elektrivõrgud on ikka eraldatud 19. sajandi vürstiriikide piiride järgi. Meil tuleb ühendada Balti riikide, Soome, Kesk-Euroopa ja Kreeka turud, enne kui Serbia ja Horvaatia ELiga ühinevad. Me vajame ka sildu ja ühendusi, et edastada elektrit Hispaania, Prantsusmaa ja Saksamaa vahel mõlemas suunas. Järgmise 20 aasta jooksul tuleb meil saada paika finantseerimine ja kehtestada õigusaktid, et meie elektrienergia ja gaasi ülekandevõrgud oleksid sama kvaliteetsed ja võimsad kui meie maantee- ja raudteevõrk ning õhuruum, mida saab kasutada kaupade vedamiseks ja inimestele liikumisvabaduse võimaldamiseks. Vastasel korral ei ole meil varustuskindlust ning me ei saa hädaolukorras näidata üles solidaarsust. Me ei saa jagada elektrienergia salvestamisvõimalusi või paigaldada taastuvenergia rajatisi parimatesse paikadesse ning tuua elektrit tihedamalt asustatud kohtadesse. Peale selle puudub meil konkurents, mida tarbijad soovivad, ning me ei saa luua siseturgu, mis on alati olnud ELi üks peamisi põhimõtteid ning mis peab saama gaasi ja elektri puhul tegelikkuseks.
Sellepärast toetangi veendunult juhtalgatust arendada elektri, gaasi ja nafta ülekandevõrke.
Teema: struktuurifondid ja invaliidsus
Paljud aruanded struktuurifondide kasutamise kohta tõestavad, et isegi kui vahendid jõuavad nendeni, kes neid kõige rohkem vajavad, ei toimu see abivajajatele kõige kasutoovamal viisil ega paranda oluliselt abivajajate elukvaliteeti.
Kuidas komisjon kavatseb vältida struktuurifondide vahendite kasutamist puudega isikute paigutamiseks hoolekandeasutustesse? Kuidas komisjon kavatseb soodustada struktuurifondide vahendite kasutamist kogukonnapõhiste alternatiivide rahastamiseks hoolekandeasutuste rahastamise asemel ja puudega inimeste sotsiaalse kaasamise edendamiseks?
László Andor
komisjoni liige. - Nagu te teate, on sotsiaalpoliitika, sealhulgas puuetega inimesi käsitlev poliitika, peamiselt liikmesriikide pädevuses. Ebasoodsamas olukorras olevate rühmade, eriti puuetega inimeste, sealhulgas hoolekandeasutustes elavate inimeste toetamise edendamine on aga Euroopa Sotsiaalfondi meetmete peamine eesmärk.
Mõningate hinnangute kohaselt moodustavad puuetega inimesed ELi tööealisest elanikkonnast vähemalt 16%, kuid vaid 40% puuetega inimestest töötab. Komisjon soodustab üleminekut hoolekandeasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile ning teeb tihedat koostööd liikmesriikide ning eriti Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi haldusasutuste ja nimetatud valdkonna vabaühendustega.
2009. aastal avaldas komisjon ajutise eksperdirühma aruande ülemineku kohta hoolekandeasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile. Ühise haldamise põhimõtte kohaselt vastutavad liikmesriigid struktuurifondide vahendite kasutamise meetmete valiku eest.
Praegusel programmiperioodil toetavad Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Regionaalarengu Fond mõningaid hoolekandeasutuse teenuste kasutamise vähendamise projekte ja üleminekut hoolekandeasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile. Seda tehakse eeskätt teatavates liikmesriikides, mis ühinesid ELiga 2004. aastal või pärast seda. Seega rahastatakse niisuguseid projekte Bulgaarias ja Slovakkias.
Nagu te teate, töötab komisjon praegu struktuurifondide uute sätetega 2013. aasta järgseks perioodiks ning esitab ettepanekud 2011. aastal. Et tõhustada võitlust diskrimineerimise vastu ja edendada puuetega inimeste sotsiaalset kaasatust, võib olla vaja näiteks tulevaste rakenduskavade raames määrata kindlaks rühmad, keda ohustab diskrimineerimine või tõrjumine. Komisjon uurib, millist osa võiksid täita riiklikud võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevad asutused, ja võib kaaluda rangemate nõuete kehtestamist liikmesriikide aruandlusele, mis hõlmab diskrimineerimisvastast võitlust käsitlevaid meetmeid, mida rakendatakse struktuurifondide vahendite abil.
Peale selle tahetakse Euroopa puuetega inimeste 2010.-2020. aasta strateegiaga, mille komisjon 15. novembril vastu võttis, edendada muu hulgas liikmesriikide jõupingutusi üleminekul hoolekandeasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile. Selleks püütakse strateegia raames määrata kindlaks struktuurifondide vahendite kasutamise head tavad, et julgustada inimesi elama iseseisvalt ja kogukonnas, ning tahetakse töötada välja teadlikkuse suurendamise projekte, mis on suunatud struktuurifondide ELi ja liikmesriikide haldusasutustele. Näiteks töötatakse haldusasutuste jaoks välja töövahendid selle kohta, kuidas kasutada struktuurifondide vahendeid selleks, et toetada kohalike hoolekandeteenuste arendamist.
Kinga Göncz
(HU) Lugupeetud juhataja! Ma soovisin just selle küsimuse kohta esitada lisaküsimusi ja märkusi. Mul oli voliniku vastust hea kuulda. Soovin aga küsida veel, et kas nende põhimõtete kohaselt on komisjonil kavas kehtestada järgmisel eelarveperioodil teatavat laadi uusi tingimusi, mis takistavad eraldatuse suurenemist, kuid võimaldab näiteks kasutada neid vahendeid konkreetselt sotsiaalse lõimumise käsitlemiseks. Probleem on selles, et neid vahendeid kasutati sageli suurte asutuste ehitamiseks ja ümberehitamiseks, mitte terviklike elamute jaoks. Arvan, et leidub palju häid eksperte, kes on valmis komisjoni ja liikmesriike selles küsimuses aitama.
Vilija Blinkevičiūt
- (LT) Lugupeetud volinik! Tänan teid vastuse eest. Soovin avaldada komisjonile kiitust käesoleva kuu alguses esitatud uue Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010-2020 eest. Minu küsimus on aga järgmine. Milliseid konkreetseid programme on komisjonil kavas selle strateegia põhjal välja töötada ja millal, et puuetega inimesed saaksid soodsamatel tingimustel siseneda tööturule või et töökeskkond ja taristu kohandataks neile sobivaks?
László Andor
komisjoni liige. - Eesistujariik Belgia korraldas Liège'is viienda ühtekuuluvusaruande alusel, mille me koos volinik Hahniga avaldasime, konverentsi ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kohta. Tingimuslikkus oli üks peamisi aruteluteemasid ning mis puudutab Euroopa Sotsiaalfondi, siis Kinga Gönczi kirjeldatud olukorda võetaks arvesse ning selles mõttes sooviksime me tingimusi karmistada.
Tingimuslikkusel on mitu tähendust ning mõnikord peetakse tingimusi kahjuks ebaõiglaseks ja takistavaks. Me usume, et tingimuslikkus tähendab seoses struktuurifondidega seda, et teadlikkust ja vastutustunnet ei tule suurendada mitte ainult sisu suhtes, vaid ka projektide ja rakenduskavade konteksti suhtes. Kui me rahastame erinevates piirkondades ja mikropiirkondades programme, peab neil olema tõepoolest seos sotsiaalse olukorraga, ning me suhtume sellesse väga tõsiselt.
Tegime hiljuti mõningate liikmesriikidega koostööd kohalike hoolekandeteenuste küsimuses. Näiteks Bulgaarias rahastati Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest ühisprojekti, mille raames suleti kaugeleulatuva tegevuskava esimese sammuna puuetega laste hoolekandeasutused. Selle tegevuskava raames suletakse kõik laste hoolekandeasutused ning tagatakse perekondlikku laadi hooldus ja uued teenused perede toetamiseks. See konkreetne programm läks maksma umbes 39 miljonit eurot, kuid niisuguseid projekte ei tehta mitte ainult Bulgaarias, vaid ka Slovakkias.
Teema: Anglo Irish Bank
Volinik Almunia ütles avalduses Iirimaa finantssektori kohta, et panga Anglo Irish Bank puhul on veel mitmeid olulisi aspekte, mis nõuavad selgitust. Kas komisjon võiks täpsustada, millised on need olulised probleemküsimused?
Joaquín Almunia
komisjoni asepresident. - Lugupeetud juhataja! Kui Gay Mitchell selle küsimuse 7. oktoobril esitas, oli Iirimaa ja Iiri pangandussektori olukord praegusest erinev. Vastuses võtan arvesse ka neid asjaolusid, mis on alates küsimuse esitamisest aset leidnud.
Seitse päeva enne küsimuse esitamist, s.o 30. septembril arutles Iiri rahandusminister Brian Lenihan panga Anglo Irish Bank ümberkujundamise kogukulu üle ja esitas kaks võimalikku arvu: mõõduka hinnangu kohaselt 29 miljardit eurot ja rangema hinnangu kohaselt 34 miljardit eurot. Sellel ajal oli riiklikest vahenditest antud pangale Anglo Irish Bank finantsabi kokku ligikaudu 23 miljardi euro väärtuses.
Alates kriisi algusest peavad finantseerimisasutused avalikest vahenditest finantsabi saamise korral meie pangandus- ja ümberkorraldusalase teabe kohaselt esitama komisjonile ümberkorralduskava. Pärast põhjalikke arutelusid Anglo Irish Banki teemal esitas Iiri valitsus 26. oktoobril nimetatud ümberkorralduskava. Selles ümberkorralduskava projektis arvestas valitsus panga Anglo Irish Bank likvideerimise võimalusega, tehes ettepaneku jagada see kaheks eraldi pangaks - üks pank tegeleks panga varade likvideerimisega ja teine oleks finantseerimispank, et saada vahendeid, mis on vajalikud panga tegutsemise jaoks tema likvideerimise ajal.
Panga varade likvideerimise stsenaarium tekitab vähem probleeme kui see plaan, mille korral pank jätkab tööd, ning seda nii riigiabi eeskirjade kui ka konkurentsi seisukohalt. Sellest tulenevalt tegin mõned avalikud pöördumised ning ütlesin, et meie arvates ei olnud ülesanne seega nii keeruline kui läbirääkimised teatavate teiste finantseerimisasutuste ümberkorralduse kavade üle paljudes liikmesriikides.
Oleme töötanud selle ümberkorralduskava projektiga alates ajast, mil valitsus selle meile esitas, kuni eelmise pühapäevani, mil Iiri valitsus otsustas paluda programmi, mille raames kasutatakse erinevaid mehhanisme, mille abil toetatakse rahalistesse raskustesse sattunud euroala liikmesriike. Nüüd tuleb seda programmi käsitlevates läbirääkimistes pöörata nõuetekohast tähelepanu panga Anglo Iirish Bank ümberkorralduskavale. Loodetavasti saavutatakse Iiri programmi suhtes kokkulepe juba lähipäevadel ja see võetakse vastu. Loodan seda väga.
Siis saan anda teile konkreetsema vastuse Anglo Irish Banki ümberkorralduskava kohta, mille esitas Iiri valitsus ja mida arvestavad minu talituse töötajad otsuse tegemisel. Loodan, et see juhtub võimalikult kiiresti pärast programmi vastuvõtmist.
Igal juhul pean ütlema, et loodan väga, et programmi vastuvõtmine ja rakendamine aitab luua Iirimaa finants- ja majandusprobleemide lahendamiseks soodsamad olud. Loodetavasti suhtutakse Iiri majanduse usaldusväärsetesse ja tugevatesse alustaladesse väga hästi, arvestades vajadust korraldada ümber finantssektor, mis on teie riigi probleemide allikas.
Gay Mitchell
Tänan volinikku vastuse eest. Sõna "ümberkorraldamine" on väljaspool Euroopa Parlamenti sageli kõlanud. Kas volinik võiks parlamendile öelda, kas ta näeb probleemi võimaliku lahendusena panga Anglo Irish Bank ülevõtmist või selle ühinemist mõne teise asutusega või kas tema hinnangul pank lõpuks ikkagi likvideeritakse? Kas sellisel juhul saavad Iiri maksumaksjad osa oma rahast või kogu oma raha tagasi? Milline on voliniku seisukoht selles küsimuses?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Lugupeetud juhataja! Soovin tänada volinikku selle teabe eest. Minu küsimus on aga veidi teist laadi. Volinik, te rääkisite väga suurest pangast - Anglo Irish Bankist -, kuid meieni jõudnud teabe kohaselt on probleeme ka teistel Iiri pankadel. Kas te võite meile öelda, et sarnaseid läbirääkimisi on oodata ka teiste Iiri pankadega?
Brian Crowley
Soovin samuti volinikku vastuse eest tänada.
Mis puudutab konkreetselt panka Anglo Irish Bank, siis kas komisjon on seisukohal, et see pank erineb teistest kliiringupankadest, nagu me neid Iirimaal nimetame, näiteks pankadest Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Ulster Bank jpt?
Teiseks, mis puudutab selgitamist, millest volinik rääkis, siis kas see on seotud Iiri valitsuse homme esitatava ettepanekuga pangandusrahastu kohta, mida on arutatud Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga?
Joaquín Almunia
komisjoni asepresident. - Arvestades, et taotletud programmi käsitlevad läbirääkimised on praegu alles pooleli, ei saa ma kahjuks üksikasjadest rääkida. Võin öelda Gay Mitchellile, et Iirimaa finantseerimisasutuste ümberkorralduskavad ja üldisemalt programm Iirimaa finantsvajaduste rahastamiseks praegusel raskel ajal avaldavad loodetavasti head mõju ning aitavad lõpetada selle keerulise ja raske olukorra, et Iiri majandus saaks taastuda ja asuda uuesti jätkusuutliku kasvu teele, nagu see varem oli. Iirimaa oli euroalal ja ELis üks parimaid majandusedu eeskujusid.
See peaks andma Iirimaa maksumaksjatele lootust, et neile tagastatakse Iirimaa finantsprobleemi eduka lahenduse tulemusena nende raha, mida kasutatakse praegu ümberkorraldamiseks koos vahenditega, mis eraldatakse loodetavasti kahest ELi mehhanismist pärast selle programmi vastuvõtmist, ja millele lisandub veel Rahvusvahelise Valuutafondi osa selles programmis.
Ma ei saa üksikasjalikumalt rääkida. Palun, et te mind mõistaksite. Võin aga öelda seda, et ka teiste Iiri finantseerimisasutuste kohta on esitatud ümberkorralduskavu, mida arutatakse või mida komisjon analüüsib. Te olete näinud meie riigiabi eeskirjade tingimusi. Panga Bank of Ireland ümberkorralduskava kohta tegime heakskiitva otsuse. Panga Allied Irish Bank puhul arutame ümberkorralduskava tingimusi. Mis puudutab kahte ehituslaenuühistut - Educational Building Society ja Irish Nationwide Building Society -, siis me kaalume ka nende finantseerimisasutuste ümberkorraldamist.
Pean ütlema, et kahel juhul - panga Anglo Irish Bank ja ehituslaenuühistu Irish Nationwide Building Society puhul käsitleme ka likvideerimise võimalust. Loodetavasti saavad teised finantseerimisasutused tänu ümberkorraldamisele jätkata turul parematel, nende elujõulisuse tagavatel tingimustel pärast seda, kui nende ümberkorraldamine on otsustatud ja ellu viidud.
Teema: ühise Euroopa identiteedi loomine
Euroopa Liidu kodanike ühise Euroopa identiteedi loomine on vältimatu eeltingimus selleks, et ühinemine saaks jätkuda. Arvestades, et kultuuri ja kunstide valdkonnas tegutsevate Euroopa kodanike liikuvus on võimalik muuta ühtse Euroopa identiteedi tugevdamise efektiivseimaks mehhanismiks, milliseid konkreetseid algatusi kavatseb komisjon teha Euroopa kunstnike kogemuste ja teadmiste vahetamise valdkonnas, et tagada rahastamiskava loomine üksnes Euroopa Liidu siseste kunstisündmuste toetuseks, üleeuroopaliste kunstialaste koostööprogrammide halduse lihtsustamine ja rahastamine?
Androulla Vassiliou
Lugupeetud juhataja! Mis puudutab kultuuri- ja kunstivaldkonnas tegutsevate inimeste piiriülese liikuvuse tähtsust, siis komisjon on austatud parlamendiliikmega täielikult nõus. Me teeme jõupingutusi nende liikumist takistavate tõkete kaotamiseks.
Nendeks sammudeks on muu hulgas sotsiaalkindlustuse, kolmandatest riikidest pärit kunstnike viisanõuete, maksustamisküsimuste ja mõistagi liikuvust käsitleva parema teabe kooskõlastamine. Kultuurivaldkonna asjatundjad arutavad liikuvuse edendamise võimalusi töörühmades, kus on esindatud liikmesriigid ja kultuurisektor, et täita Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava eesmärke.
Programmi "Kultuur" (2007-2013) raames toetab komisjon projekte ja meetmeid, mis edendavad kultuurisektoris töötavate inimeste piiriülest liikuvust, soodustavad kunsti- ja kultuuriteoste riikidevahelist ringlust ja edendavad kultuuridevahelist dialoogi. 2009. aastal käsitles ligikaudu 80% komisjoni rahastatavatest projektidest kultuuriteoste ringlust ja kultuurisektoris töötavate inimeste liikuvust.
Nagu ma ütlesin, püüab komisjon mõistagi jätkuvalt lihtsustada juurdepääsu programmile. Juurdepääsu lihtsustavad programmi juhend, kalender, mis on koostatud ajavahemikuks 2008-2013, projektide head näited ning iga riigi kultuuri kontaktpunktid. Seni saadud kogemused on tulevaste kultuuriprogrammide väljatöötamisel kasulikud.
Euroopa Parlamendi vastu võetud projekti kohaselt viis komisjon nii 2008. kui ka 2009. aastal ellu ka katseprojekte, et soodustada kunstnike liikuvust. Nende projektidega soovitakse anda Euroopa kunstnikele võimalus avardada oma tegevusala ja jõuda uue publikuni ning jagada kogemusi ja õppida üksteistelt, et oma karjääri edendada.
Katseprojektide tulemused on aluseks tulevastele kultuuriprogrammidele ning abistavad avatud koordineerimise meetodi raames mõistagi liikmesriikide ekspertide töörühmi. Pikaajalises plaanis aitab kõik see, millest ma rääkisin, edendada ühtset Euroopa identiteeti ELi kodanike seas.
Georgios Papastamkos
- (EL) Lugupeetud juhataja! Tänan volinikku üksikasjaliku vastuse eest. Nagu me teame, ohustab Euroopa kultuurimaastikku ühtsuse kadumine. On olemas arvude-Euroopa ja tehnika-Euroopa, kuid on ka neid, kes näevad sellist Euroopat, mida ühendab kultuur, haridus, kunst, kunstnike liikuvus ja piiriülese kultuuriloomingu soodustamine.
Olen üks neist, kes usuvad, et need on Euroopa alustalad - kultuurilised alustalad, ja võivad toimida kindla ja stabiliseeriva tegurina, mis toetab paindlikult Euroopa ühendamise protsessi. Andkem kultuuri- ja kunstiloomingule tõuge ning - loobudes hetkeks minu enda põhimõttest ja arvudest rääkimisest - suurendagem protsentuaalselt makseid ELi SKPsse kultuuri- ja kunstiloomingu kaudu.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Lugupeetud juhataja! Soovin tänada volinikku selle huvitava teabe eest, kuid minu küsimus ja mure puudutavad eelarveseisundit. Teame hästi, et praegu on meil raske prognoosida järgmise aasta eelarvevahendeid. Sellega seoses soovin küsida volinikult, kas need probleemid võivad kuidagi konkreetselt mõjutada neid väga huvitavaid plaane, mida te meile tutvustasite?
Androulla Vassiliou
Lugupeetud juhataja! Lubage mul kõigepealt öelda Georgios Papastamkosele, et nõustun temaga täielikult. Osalesin mõned päevad tagasi Belgias väga suurel foorumil "Euroopa hing", millest võtsid osa ka kõikide kultuuriametite esindajad. Me arutasime neid küsimusi ja tõdesime, et EL ei ole mitte ainult majandusühendus, vaid see rajaneb kultuurile.
Nagu Jean Monnet oma mälestustes ütleb: "Kui ma saaksin alustada uuesti, alustaksin kultuurist." Seega nõustun teiega täielikult ning sellele on suunatud ka meie jõupingutused.
komisjoni liige. - Nõustun teiega, kuid kardan, nagu ka kõik teised, et kui valitsused hakkavad kokkuhoiu aegadel kärpima eelarvet, alustavad nad kõige ilmselgemast kultuurivaldkonnast. Oleme seda juba näinud teatavatel juhtudel - hariduse ja tervishoiuvaldkonna puhul. Nõustun, et see on väga kitsarinnaline poliitika ning meil tuleks see lõpetada, sest pikas plaanis kannatame me kõik niisuguste kärbete tagajärjel.
Teema: ühist huvi pakkuvaid küsimusi ja võimalikke konkreetseid meetmeid käsitlev struktureeritud dialoog ELi ja spordialaliitude vahel
Lissaboni lepingu ratifitseerimine ja spordi kui valdkonna eripära tunnustamine avas tee Euroopa mõõtme kujundamisele spordi valdkonnas. Uute sätete alusel võib Euroopa Liit toetada, kooskõlastada ja koondada liikmesriikide tegevust, edendades spordivõistlustel erapooletust ja läbipaistvust ning spordiorganisatsioonide koostööd. Ühtlasi tunnustatakse lepingus sportlaste, iseäranis noorte sportlaste füüsilise ja vaimse terviklikkuse kaitsemiste olulisust.
Kui võtta arvesse aluslepingus sätestatut, siis millist tegevust ootab komisjon rahvusvahelistelt spordialaliitudelt selleks, et alustada ühist huvi pakkuvates küsimustes üha konstruktiivsemat dialoogi? Milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb komisjon võtta dialoogi edendamiseks ning aluslepinguga ette nähtud pädevuse täielikuks kasutamiseks spordi valdkonnas?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - 2007. aastal alustas komisjon sporti käsitleva 2007. aasta valge raamatu alusel spordi valdkonna sidusrühmadega struktureeritud dialoogi.
Pärast ELi spordiministrite ja Euroopa Ülemkogu üleskutseid 2008. aastal seadis komisjon endale eesmärgiks dialoogi tugevdamise ja rahvusvaheliste spordiorganisatsioonide rolli tähtsustamise dialoogis ELiga. Selle tulemusel tekkisid regulaarsed sidemed komisjoni ning Rahvusvahelise Olümpiakomitee ja rahvusvaheliste spordialaliitude vahel.
2008. aastal asutas komisjon ELi spordifoorumi. Nimetatud foorum moodustab struktureeritud dialoogi keskme, tuues kord aastas kokku spordivaldkonna rahvusvahelised, ELi ja riiklikud sidusrühmad, sealhulgas nii juhtorganid kui ka spordivaldkonna vabaühendused. Järgmine foorum toimub 2011. aasta veebruaris Budapestis, kus komisjonil on kavas esitada spordivaldkonna sidusrühmadele teatis uue ELi spordi tegevuskava kohta.
Komisjon on pööranud palju tähelepanu vajadusele tagada kohtumiste ja sündmuste korraldamisel spordiliikumise tasakaalustatud ja kaasav esindatus. Ta peab seda dialoogi väga oluliseks ja võtab arvesse spordi korralduse eripära, käsitletavate teemade keerulisust ja mõistagi spordis osalejate mitmekesisust. Spordiliikumise ja komisjoni vahelise struktureeritud dialoogi tihendamine on sisulise tähtsusega selleks, et ELi spordi tegevuskava, mille komisjon kavatseb Lissaboni lepingu alusel esitada, oleks edukas. Selles tihedamas dialoogis peaksid täitma oma osa nii liikmesriigid, parlament kui ka komisjon.
Iva Zanicchi
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Lissaboni lepingu ratifitseerimine ja spordi kui valdkonna eripära tunnustamine avas tee Euroopa mõõtme kujundamisele spordi valdkonnas.
Uute sätete alusel võib Euroopa Liit toetada, kooskõlastada ja koondada liikmesriikide tegevust, edendades spordivõistlustel erapooletust ja läbipaistvust ning spordiorganisatsioonide koostööd. Ühtlasi tunnustatakse lepingus sportlaste, iseäranis noorte sportlaste füüsilise ja vaimse terviklikkuse kaitsemiste olulisust.
Kui võtta arvesse aluslepingus sätestatut, siis millist tegevust ootab komisjon rahvusvahelistelt spordialaliitudelt selleks, et alustada ühist huvi pakkuvates küsimustes üha konstruktiivsemat dialoogi? Milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb komisjon võtta dialoogi edendamiseks ning aluslepinguga ette nähtud pädevuse täielikuks kasutamiseks spordi valdkonnas?
Salvatore Iacolino
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Kuulasin komisjoni vastust väga hoolikalt. Soovin küsida, milline on komisjoni seisukoht ebaseaduslike kihlvedude suhtes, mis on jalgpalli- ja teistel spordivõistlustel tavapärane, ning kas tal on äsja kirjeldatud programmi raames pöörata erilist tähelepanu sellele nähtusele, mis ähvardab ära rikkuda iga võistluse ja ohustab erapooletust, mis peaks spordivõistlusi iseloomustama.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Lubage mul vastata kõigepealt viimasele küsimusele. Selle teemaga tegeleb volinik Barnier. Mõistagi jälgin ma tema tegevust väga hoolikalt. Minule teada olevalt esitab volinik Barnier 2011. aastal rohelise raamatu, et alustada arutelu sellel väga tähtsal teemal. Võin teile kinnitada, et oma vastutusalast tulenevalt jälgin ma toimuvat väga tähelepanelikult.
Nagu ma sissejuhatuses ütlesin, esitan ma spordi kohta teatise. Loodetavasti teen seda jaanuari alguses ning see on esimene teatis spordi poliitilise tegevuskava kohta. Selles on käsitletud kõiki küsimusi, mille austatud parlamendiliige esile tõi. Nagu ma ütlesin, toimub selle esimene tutvustamine ja arutelu struktureeritud dialoogi raames spordifoorumil järgmise aasta veebruaris Budapestis.
Teema: maksukoormus Kreekas
Kuna Kreeka on kirjutanud alla vastastikuse mõistmise memorandumile, on ta põhiliste maksude osas üks suurema maksumääraga riik Euroopas. Kreekas kohaldatav käibemaksu määr on Euroopas suuruselt kolmandal kohal, sama kehtib ka kütuseaktsiisi ja kindlustusmaksete määra puhul, ning ka ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu määr on üks kõrgemaid Euroopas. Nii suure maksukoormuse kehtestamine koos samaaegse palkade ja pensionide kärpimisega ei too kaasa tulude oodatud kasvu, vaid süvendab majanduslangust ja närvutab turgu, mistõttu kasvab vaesus, eriti selles, mis puudutab põhivajaduste rahuldamist, töötajatel ja pensionäridel on järjest raskem toime tulla ja sajad ettevõtted lõpetavad tegevuse.
Kuna ELi eesmärk on nii eelarve kohandamine kui ka sotsiaalsete vajaduste rahuldamise tagamine, siis millise hinnangu annab kõnealustele maksustamismeetmetele komisjon kui üks vastastikuse mõistmise memorandumile osapooltest?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Nagu austatud parlamendiliige teab, on Kreeka kehtestanud mitmeid maksupoliitika meetmeid, et vähendada eelarvepuudujääki. See majanduse kohandamise programm lepiti kokku komisjoni, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga. Selles nähti ette 110 miljardi euro ulatuses vahendeid, mille annavad euroala liikmesriigid ja Rahvusvaheline Valuutafond.
6. augustil 2010. aastal esitas Kreeka valitsus nõukogule ja komisjonile aruande, milles käsitleti nimetatud maksumeetmete võtmist ning ulatuslikke struktuurireforme. Austatud parlamendiliige võib vaadata komisjoni 19. augusti 2010. aasta teatist nõukogule, milles on hinnatud üksikasjalikult ja põhjalikult meetmeid, mida Kreeka võttis 2010. aasta esimeses pooles, et täita nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust 2010/320/EL.
Selles hindamises tehakse üldiselt järeldus, et 2010. aasta esimeses pooles näitab eelarve täitmine head arengut ning puudujääk väheneb kavandatust kiiremini ja seda peamiselt tänu kavandatust väiksematele kuludele. Kavandatud eelarvemuudatuste raames arvestatakse Kreeka valitsuse võetavate eelarvekulude ja -tulude meetmete valikul olulisi sotsiaalseid ja majanduslikke tegureid, eriti mis puudutab struktuurireformide ning mikromajandusliku keskkonna ja avaliku sektori toimimise parandamise meetmete võimalikku vastastikust kasulikkust.
Konstantinos Poupakis
(EL) Lugupeetud volinik! Soovin küsida Euroopa Komisjonilt järgmise lisaküsimuse. Milliseid soovitusi on tal memorandumi osalisena kavas Kreekale anda, võttes arvesse, et praeguse suure maksukoormuse tõttu on ettevõtteid suletud või viidud mujale, väiksema maksukoormusega naaberriikidesse ning vähenenud on välismaised investeeringud, kapitalitulu ja ettevõtlus üldiselt?
Nikolaos Chountis
(EL) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Soovin tulla teema juurde, millele austatud sõber oma küsimuses viitas. Et valitsus on memorandumi kohaselt võtnud majanduskasvu ja maksupoliitika meetmeid, on inflatsioon Kreekas järsult kiirenenud ning selle määr 6% on praegu ELi kõrgeim. Volinik Rehn nõustus vastuses ühele küsimusele, et inflatsiooni kiire kasvu on põhjustanud käibemaksumäära tõstmine, teisisõnu eelarvepoliitika.
Soovin küsida teilt, kas komisjon on seisukohal, et need maksumeetmed on tõepoolest põhjustanud järk-järgult kiireneva inflatsiooni, mis kahjustab Kreeka majanduse konkurentsivõimet, ning milliseid meetmeid peaks Kreeka valitsus selle küsimuse lahendamiseks võtma.
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Need küsimused on tegelikult üsna sarnased ning pean rõhutama, et Kreeka puhul oli meil vaja lahendada riigi suure eelarvepuudujäägi küsimus. Teame kõik, et puudujäägi vähendamiseks ei ole imenippe. Oma eelarvepositsiooni parandamiseks peab liikmesriik kas vähendama kulusid, suurendama makse või tegema mõlemat. Komisjoni seisukoht on selles küsimuses selge: puudujäägi kõrvaldamise meetmed valib liikmesriik. Kreeka valis meetmed, mis hõlmasid nii kulusid kui ka tulusid.
Komisjon ei saa liikmesriigile ette kirjutada, milliseid konkreetseid makse ta suurendama või vähendama peaks. Selle üle otsustab liikmesriik.
Seni toimib Kreeka programm hästi ning ma usun, et Kreeka ametiasutused võtavad edaspidi kõik vajalikud meetmed, et oma eelarvepositsiooni parandada.
Teema: sigarettide salakaubandusega seotud pettused ja tollitulude vähenemine
Kas komisjon tunneb muret asjaolu üle, et ebaseaduslike sigarettide salakaubavedu kolmandatest riikidest ELi, näiteks Iirimaale, on omandanud ärevusttekitavad mõõtmed? Selle tulemusena kaotab EL tollitulusid, mis on oluline finantseerimisallikas, moodustades kuni 15% ELi eelarvest. Väheneb ka liikmesriikide aktsiisitulu. Kas komisjonil on kavas liikmesriikidel võimaldada või koguni neid sundida ELi välispiiridel kontrolli tugevdama, et lahendada tollipettuste küsimust?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Seoses piirikontrolliga peab tollikontroll tasakaalustama paljude ELi finants-, turvalisus- ja julgeolekuhuvide kaitset seaduslike kauplejate huvidega.
Selleks töötati välja ühenduse riskijuhtimisraamistik, mis võimaldab korraldada tollitegevust turva- ja ohutuskontrolli ühiste riskikriteeriumide ja -standardite alusel.
Igal aastal kontrollitakse ELis 1,5 miljonit tonni mere- ja 12 miljonit tonni lennutranspordiga veetud kaupa. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 209 lõike 1 kohaselt vastutavad liikmesriikide tolliametid ELi asjaomaste õigusaktide kohaldamise eest.
Seepärast vastutavad nad tollikontrolli korraldamise eest liikmesriikide piiril ja ka mujal vastavalt riskijuhtimise meetoditele, mis on kindlaks määratud ELi tolliseadustikus.
Mis puudutab sigarettide salakaubavedu, siis komisjon täidab innukat osa liikmesriikide abistamisel, et võidelda rahvusvahelise sigarettide salakaubanduse vastu ja lõhkuda kuritegelikud jõugud, kes sellega tegelevad.
Rääkides konkreetsemalt, siis Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) aitab kogu ELis õiguskaitseasutusi juhtumite lahendamisel ja kooskõlastab liikmesriikide ning kolmandate riikide vahelisi olulisi tollieeskirjade rikkumiste ja kuritegude alaseid uurimisi.
Tolliküsimustes antava vastastikuse haldusabi ja paljude ELi ning kolmandate riikide vaheliste lepingute sätete alusel korraldab OLAF ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide ühiseid tollioperatsioone, mis on suunatud konkreetsete probleemide lahendamisele, näiteks operatsioon Matthew II, milles käsitletakse maanteetransporti idapiiril, või operatsioon Sirocco, milles keskendutakse süvamere konteinervedudele Hiinast ELi.
OLAF annab liikmesriikidele ka rahalist abi programmi Herakles II raames, milles käsitletakse konkreetselt sigarettide salakaubandust, näiteks piiriületuskohtades kasutatavate eriotstarbeliste läbivalgustamisseadmete ostmiseks ning piirkondliku tegevuse korraldamiseks.
Peale selle allkirjastati 2010. aastal koostöölepingud ettevõtetega British American Tobacco ja Imperial Tobacco Limited ning 2004. aastal ettevõttega Philip Morris International ja 2007. aastal ettevõttega Japan Tobacco International. Need õiguslikult siduvad lepingud näevad ette arvukalt meetmeid, millega tahetakse vähendada nende ettevõtete toodete osakaalu ebaseaduslikul tubakaturul.
Jim Higgins
Soovin tänada volinikku väga põhjaliku vastuse eest. Nagu ta ütles, on sigarettide salakaubandus väga tulus ettevõtmine. Selles äris osalejad on väga leidlikud, sest sigarettide pakend, esitus ja märgistamine on suurepärane.
Kohtusin hiljuti Dublini lossis Iirimaa tolliameti juhiga ning ta ütles mulle, et iga viies sigarett, s.o 20% sigarettidest, mis suitsetatakse Iirimaal, mis on väike riik, tuleb tegelikult Hiina kaudu, ning kui amet pärast salasigarettide konfiskeerimist neid analüüsis, leidis ta, et need sisaldasid lisaks tubakale ka koerte väljaheiteid. Peame tõepoolest oma õigusakte karmistama.
Mul on hea meel rahvusvahelise koostöö üle, kuid meil on veel väga palju teha. Ma palun peamiselt seda, et OLAFile, ELi pettustevastasele ametile, antaks rohkem vahendeid.
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Püüan teha väga lühidalt. Sellele küsimusele poleks tõenäoliselt vaja vastata, kuid soovin jagada teie muret.
Lähen järgmisel kuul Hiinasse arutama muu hulgas tolliküsimusi ja ka sigarettide salakaubandusega seonduvat. Me võtame selle küsimuse lahendamiseks mitmesugusid meetmeid ja teeme koostööd Hiina ametiasutustega. See on tõsi - nagu te õigesti esile tõite -, et Hiina on jätkuvalt oluline võltsitud sigarettide päritolumaa ja seega tuleb meil nendega tihedat koostööd teha, et see küsimus lahendada. Pean rõhutama, et Hiina ametiasutused on koostööks valmis.
Teema: ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas
Kas komisjon võiks öelda, millised on tema praegused ettepanekud ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi vastuvõtmise kohta, esitada kavandatud ajalise raamistiku ja põhjendada sellesuunalise poliitika teostamist?
Teema: ettevõtte tulumaksumäär Iirimaal
Rahvusvahelistele turgudele oleks praegusel kriisiajal teretulnud märgiks, kui komisjoni ettepanekud ei mõjutaks kuidagi seda Iirimaa majandusmudeli võtmeelementi, mille üle rahvusvahelistes meediaväljaannetes hulgaliselt spekuleeritakse.
Kas komisjon võib selgelt ja üheselt kinnitada, et EL ei kavatse esitada ühtegi meedet, millel oleks mõju ettevõtte tulumaksumäärale Iirimaal?
Teema: ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas
Kas komisjon võiks teha avalduse, milles kinnitatakse, et kavandatav ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi algatus ei mõjuta liikmesriikide võimalust kehtestada individuaalne ettevõtete tulumaksumäär?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Kas te peate nende kolme küsimusega silmas ettevõtete ühist konsolideeritud tulumaksubaasi?
Komisjonil ei ole kavas esitada ettepanekuid ettevõtete tulumaksumäära kohta. Maksumäärade erinevused aitavad siseturul luua teataval määral maksukonkurentsi. Peale selle tagab maksumääradele tuginev õiglane maksukonkurents suurema läbipaistvuse ja võimaldab liikmesriikidel arvestada maksumäärade kindlaksmääramisel oma turu konkurentsivõimet ja eelarve vajadusi.
Mis puudutab ettevõtete tulumaksubaasi, siis sellega seoses on komisjon seevastu töötanud juba mõnda aega ettepanekuga, mis käsitleb ettevõtete ühist konsolideeritud tulumaksubaasi. See ettepanek on komisjoni 2011. aasta tööprogrammis kui strateegiline algatus, millega kasutada ära ühtse turu võimalusi majanduskasvu eesmärgil. See on samuti üks 27. oktoobril 2010. aastal vastu võetud ühtse turu akti keskseid ettepanekuid.
Praegu on komisjonil kavas võtta ettepanek vastu 2011. aasta esimeses kvartalis. Ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas on ühtne eeskirjade süsteem ettevõtete tulumaksubaasi arvutamiseks. Sellel puudub seos maksumääradega. Ettevõtete tulumaksumäära üle otsustavad jätkuvalt liikmesriigid. Komisjon on seisukohal, et ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi edendamine on hea lahendus majanduskasvu pidurdavate piiriüleste eelarveliste tõkete põhjalikuks käsitlemiseks.
Praegu on ELis 27 väga erinevat ettevõtte tulumaksu süsteemi ning see tähendab, et ettevõtted seisavad vastamisi märkimisväärsete maksutõketega ja halduskoormusega, mis heidutavad - et mitte öelda takistavad - nende tegutsemist ühtsel turul ja mõjuvad halvasti nende konkurentsivõimele, eriti VKEde puhul. Niisugune väga killustatud olustik põhjustab märkimisväärseid turumoonutusi ja tõkkeid ning tekitab suuri kulusid seoses nõuete täitmisega.
Marian Harkin
Soovin volinikku vastuse eest tänada. Mõistan suurepäraselt seda, mida ta räägib maksumäärade ja maksubaasi erinevustest, kuid ettevõtete üks probleeme - eriti seoses otseste välisinvesteeringutega, mis Euroopasse tehakse - puudutab nende ettevõtete võimet kindlalt ette teada, milline on tehinguga kaasnevate maksude mõju. Kui osa sellest arvestusest moodustab müük sihtkoha järgi, mida ei saa enne kindlaks määrata, siis muudab see nende ettevõtete tegutsemise ebakindlaks. Minu arvates mõjub see otsestele välisinvesteeringutele pidurdavalt. Mul on veel palju küsimusi, kuid kuna meil on vähe aega, oleks mul hea meel, kui volinik sellele küsimusele vastaks.
Pat the Cope Gallagher
Soovin tänada volinikku põhjaliku vastuse eest, kuid küsin temalt, kas ta nõustub sellega, et Lissaboni leping sisaldab üksikasjalikku protokolli maksustamise kohta ja liikmesriikide vetoõigust maksuküsimusi käsitlevate ettepanekute suhtes.
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Me võime olla maksustamise teatavate põhimõtete suhtes eriarvamusel, sest see on alati väga tundlik teema. Ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi suurimad toetajad on ettevõtted, meil on selle kohta konkreetsed tõendid. Ma mõistan neid, sest 27 liikmesriigi erineva ettevõtte tulumaksusüsteemiga tegelemine on nende jaoks väga keeruline.
Mis puudutab otseseid välisinvesteeringuid, siis kui me saavutame kokkuleppe selle ettepaneku suhtes, peab see toimuma ühehäälselt. Kui me jõuame kokkuleppele, siis see hõlbustab otseseid välisinvesteeringuid, sest investorid, kes tahavad investeerida mitmesse liikmesriiki, mitte ühte, peaksid sellisel juhul käsitlema mitme asemel ainult ühte ettevõtete tulumaksusüsteemi ja see on välisinvestorite jaoks suur eelis. Kahepoolsete arutelude käigus võimalike investoritega rõhutavad nad alati 27 erineva ettevõtete tulumaksusüsteemi küsimust ning peavad seda otseseid välisinvesteeringuid takistavaks teguriks.
Kokkuvõtteks, kui me räägime ettevõtete ühisest konsolideeritud tulumaksubaasist, ei räägi me maksumääradest. Selge on see, et sellel ei ole midagi pistmist liikmesriikide suveräänsusega otsustada maksuküsimuste üle ja isegi ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi raames saavad nad otsustada ise maksumäärade üle lähtuvalt oma vajadustest, sotsiaalsüsteemist, avalikest teenustest jms. Seega ei vähenda ettepanek liikmesriikide suveräänsust maksuküsimustes.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 20.35 ja seda jätkati kell 21.00.)

{'language': 'et'}