Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0407/2011).
Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.
Esimene osa
Teema: toiduainete kvaliteedikavad
2011. aasta veebruaris registreeris komisjon tuhandenda kvaliteettoiduaine nime. Sellegipoolest on selge, et kaitstud geograafilise tähise (KGT), kaitstud päritolunimetuse (KPN) ja garanteeritud traditsioonilise eritunnusega (GET) toodete registreerimistaotluste hulk varieerub erinevate liikmesriikide vahel märkimisväärselt palju. Kas komisjon võiks selgitada, miks on liikmesriikide vahel nii suured erinevused? Kas komisjon võiks kommenteerida mõnede toiduainete tootjate avaldatud arvamust, et registreerimisprotsess on pikaajaline ja bürokraatlik ning seega taotlejaid heidutav? Kuidas saaks seda registreerimisprotsessi eelneva valguses kasutajasõbralikumaks muuta?
Kas komisjon võiks anda teavet selle kohta, kui teadlikud on tarbijad kvaliteetsete toiduainete programmidest? Kuidas saaks KGT, KPN ja GET märgistust edendada ning tarbijate jaoks esile tõsta, eriti neis liikmesriikides, kus registreeritud tooteid on vähe?
László Andor
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Euroopa kaitstud päritolunimetuste (KPN), kaitstud geograafiliste tähiste (KGT) ja garanteeritud traditsioonilise eritunnusega (GET) toodete süsteemi loomise hetkel olid mõnes liikmesriigis samaväärsed süsteemid juba olemas.
Niisiis oldi kursis geograafiliste tähiste mõistega ja nimetused olid riigi tasandil juba registreeritud. See selgitab, miks teatud liikmesriikides on palju registreeritud nimetusi. Sellegipoolest on täheldatud paljudes liikmesriikides kasvavat huvi süsteemi vastu.
Tavaliselt kestab nimetuse registreerimise menetlus mitu aastat. Selle taga on asjaolu, et taotlejarühm peab koostama spetsifikaadid ning laskma need kõigepealt riigi tasandil ja seejärel komisjonil heaks kiita. Seejärel avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas geograafiliste tähiste spetsifikaatide koonddokument või traditsioonilise eritunnusega toodete spetsifikaadid eraldi, et oleks võimalik esitada vastuväiteid.
Vastuväidete esitamise periood on kuus kuud. Kui vastuväiteid ei esitata, võib nimetuse registreerida. Kui vastuväide esitatakse, on huvitatud isikutel kokkuleppele jõudmiseks aega kuus kuud. Kui kokkuleppele ei jõuta, teeb komisjon otsuse, mille üle hääletab alaline komitee. See menetlus selgitab registreerimisele kuluvat aega. Teisest küljest, niipea kui nimetus on registreeritud, langeb sellele osaks kindel kaitse ja rahvusvaheline tunnustus ning kasutada saab teabevahetusvahendeid, eriti logot.
Komisjon on teadlik registreerimistoimingute kiirendamise vajadusest. Selleks tehti ettepanekuid kvaliteedipakme raames, kaasa arvatud komisjonile saabunud taotluste põhjalikuks läbivaatamiseks kuluva aja vähendamine kuuele kuule ning vastuväidete esitamise perioodi vähendamine kahele kuule.
Teadlikkus süsteemist on riigiti väga erinev ning sõltub sageli riigis registreeritud nimetuste arvust. Komisjon teeb ettevõtjatele kättesaadavaks kvaliteettoodete edendamiseks mõeldud rahalised vahendid, et suurendada tarbijate teadlikkust süsteemist.
Jim Higgins
küsimuse esitaja asendaja. - Austatud juhataja! Soovin tänada komisjoni vastuse eest. Minu arvates tuleb toiduainete märgistamisse heakskiitvalt suhtuda. Ent volinik osutas sellele tabavalt seoses mitme probleemiga. Esiteks see, et standardid on mõneti erinevad; teiseks kulub palju aega taotluse esitamisest tegeliku registreerimiseni. Kui me tahame tuua näidet bürokraatiast Euroopa tasandil, siis seda see kindlasti oleks.
Minu kodumaal kulub põllumajandusministeeriumil alates taotluse tegeliku esitamise hetkest kuni registreerimiseni viis aastat. Saksamaad tabanud kriisi tõttu peame toiduaineid rohkem märgistama, vajame rohkem standardeid, vajame rohkem kvaliteedikontrolle. Niisiis käiksin komisjonile peale, et meil peaks olema palju tihedam ajakava.
Barbara Matera
(IT) Austatud juhataja! Jätkan kvaliteettoitu käsitlevat arutelu.
Viimase kahe nädalaga on Itaalia saanud 20 miljoni euro suuruse majandusliku kahju müümata jäänud köögiviljadest - eriti kurkidest - , mille põhjus on enterohemorraagilise E. coli (EHEC) bakter. Räägitakse, et ainuüksi Venemaale impordi peatamise tõttu jäi saamata 4,4 miljonit eurot.
Kogu puu- ja köögiviljasektor kiratseb. Seetõttu küsin komisjonilt, milliseid meetmeid kavatsetakse võtta puu- ja köögiviljaturu kaitseks ning kogu puu- ja köögiviljasektorit mõjutava ja rahva seas paanikat külvava EHEC-bakteri päritolu puudutava ebausaldusväärse teabe leviku tõkestamiseks. Me räägime kvaliteettoidust!
László Andor
komisjoni liige. - Minu vastus esimesele küsimusele on see, et komisjon on teadlik seadusandluse kiirendamise vajadusest. Selleks tehti ettepanekuid kvaliteedipakme raames, millele viitasin oma esimeses vastuses.
Komisjoni ettepanekud kätkevad saabunud taotluste põhjalikuks läbivaatamiseks kuluva aja vähendamist kuuele kuule ja ka vastuväidete esitamise perioodi vähendamist kahele kuule. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad komisjoni ettepanekud vastu võtta, hoitakse suurema osa taotluste puhul kokku peaaegu aasta - või vähemalt kümme kuud.
Mis puutub teise küsimusse, siis eile toimus tervishoiunõukogu kohtumine, kus käsitleti seda teemat. Me tuleme selle juurde hiljem tagasi ning võtame samal ajal arvesse tänast põllumajandusnõukogu erakorralist kohtumist. Ma ei saa praegu täpsemalt rääkida, kuid me tuleme kindlasti selle juurde tagasi.
Marian Harkin
Austatud juhataja, ma teen väga lühidalt. Vabandan, et ei jõudnud voliniku vastuse alguseks kohale. Mu küsimus on arvatavasti seotud sellega, et paljude riikide tootjate teadlikkus on väike ning mõnes riigis on see väga väike. Kas komisjon võtab mingeid meetmeid selleks, et püüda suurendada nii tarbijate kui ka tootjate praegust teadlikkust?
László Andor
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Teadlikkus süsteemist on riigiti väga erinev ja erinev on ka registreeritud nimetuste arv teatud riigis. Kvaliteettoodete edendamiseks võivad ettevõtjad kasutada Euroopa rahalisi vahendeid ning ajavahemikus 2006-2010 eraldati viieteistkümnele edendamisprogrammile üle 19 miljoni euro.
Peale selle soovib komisjon uuesti läbi vaadata põllumajandustoodete edendamise poliitika ja sellel suvel peaks avaldatama roheline raamat. See annab võimaluse veel kord arutada selle poliitika eesmärke ning vaadelda ootusi toodete edendamise ja kvaliteedi ning sellega seotud teabe levitamise suhtes.
Teema: noorte tööpuudus
Majanduskriisi tõttu on tööhõive noorte ülikoolilõpetanute seas väga madalale langenud. Eelmise aasta novembris jõudis noorte tööpuudus ELis 21%-ni.
Vaid kolmes riigis - Saksamaal, Hollandis ja Austrias - jääb noorte tööpuudus alla 10%. Mujal on see äärmiselt kõrge: Baltimaades, Iirimaal, Kreekas ja Slovakkias on tööpuudus noorte seas 30% või kõrgem ja Hispaanias on see üle 40%.
Milliseid meetmeid kavatseb volinik võtta, et hoida ära noorte lahkumist Euroopast?
Kuidas kavatseb volinik Saksamaa, Hollandi ja Austria häid tavasid ka mujal Euroopa Liidus rakendada?
László Andor
komisjoni liige. - Noorte suur tööpuudus on komisjoni üks tähtsaimaid probleemvaldkondi ja selle üle tunnen isiklikult kõige rohkem muret. Üks ohte on noorte väljaränne Euroopast tööpuuduse tõttu, kuid tõenäoliselt teeb enamik tööd otsivatest noortest valiku kolida mõnda muusse liikmesriiki. Sellepärast ongi oluline edendada töötajate liikumisvabadust liidus.
See on lahenduseks noorte kõrge tööpuudusega piirkondades, võttes arvesse tööjõupuudust mõne liikmesriigi teatud sektorites, mida näitavad komisjoni uue, kord kvartalis ilmuva vabade töökohtade seire andmed. Noorte liikuvuse edendamine ELi piires on üks Euroopa 2020. aasta juhtalgatuse "Noorte liikuvus” eesmärkidest. Selles kirjeldatakse mitmesuguseid meetmeid, mille abil vähendada praegust noorte kõrget töötust.
Lubage mul tuua teile mõned näited. Noorte töötajate liikuvust edendatakse eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu toetusel käivitatud uue ELi tööalase liikuvuse kava "Sinu esimene EURESi töökoht” kaudu. Selle eesmärk on aidata noortel leida tööd Euroopa tööturul ja abistada tööandjaid Euroopa noorte liikuvate töötajate töölevõtmisel.
Algatus "Sinu esimene EURESi töökoht” pakub nõustamisalast tuge, tuge tööotsimisel, töölevõtmisel ja rahalist abi keskmiselt summas kuni 1000 eurot rohkem kui 2000 noorele tööotsijale ja ettevõttele, kes soovivad võtta tööle ELi noori.
Samuti julgustab komisjon liikmesriike võtma kasutusele noortegarantiid, millega tagatakse, et kõikidel noortel on võimalik saada jätkuõpet, praktikat või tööle nelja kuu jooksul pärast üldhariduskooli lõpetamist. Saksamaal, Austrias ja Hollandis - nagu austatud parlamendiliige õigesti märkis - on noorte töötuse määrad suhteliselt madalad. See on vähemalt osaliselt tingitud nende riikide kõikehõlmavatest kutseharidus- ja -koolitussüsteemidest, mis aitavad kaasa noorte tööturule integreerimisele.
2010. aasta detsembri Brugge kommünikee tõhustatud koostöö kohta Euroopa kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikus 2011-2020 on Euroopa oluline saavutus selles valdkonnas. Selles kirjeldatakse eesmärke ja tehakse kindlaks need meetmed, mida on vaja võtta selleks, et parandada kutsekoolituse kvaliteeti ning muuta see kättesaadavamaks ja sobivamaks tööturu vajadustega.
Samuti tahaksin oma vastuse teise osana esile tõsta kampaaniat "Noored tööle”. Budapestis 29. aprillil käivitatud algatus "Noored tööle” toob kokku väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ja noored tööotsijad ning selle raames antakse teavet ja toetust, et ärgitada noori oma ettevõtet looma. Kavas on üle 30 ürituse praegusest kuni 2012. aasta lõpuni, mil kampaania lõpeb.
Austatud parlamendiliikmed, loodan, et minu ettepanekutele ja algatustele järgnevad tõhusad meetmed liikmesriikides.
Jim Higgins
Arvud on hirmutavad: Balti riigid, Iirimaa, Kreeka ja Slovakkia 30%; Hispaania 40%; teie kodumaal, austatud juhataja, on tööväljavaadeteta üks miljon alla 25-aastast inimest. Itaalias ütleb 76% noortest, et neil on plaanis emigreeruda. Mulle meeldiks mõelda, et noorte liikuvus Euroopa piires on lahendus, kuid enamikul Euroopa riikidel - välja arvatud teie nimetatud kolm riiki - on probleeme töötusega.
Tegelikult peame keskenduma sellele, et Euroopas on vananev rahvastik. Me ei saa lubada ajude äravoolu. Tegemist on haritud ja motiveeritud noortega ja me peame neid kinni hoidma, neid hoidma, kasutusele võtma sedalaadi kavad, mida juba nimetasite kasutatavat kolmes liikmesriigis - Saksamaal, Hollandis ja Austrias. Tunnen heameelt selle üle, et komisjon soovitab liikmesriikidele algatusi. Ma arvan, et mõnes liikmesriigis on siiski vaja veidi rahalist abi inimeste koolitamiseks ja nende hoidmiseks kodumaal, sest vastasel juhul toidavad nad pigem Austraalia ja teiste palju kaugemate riikide tööturge kui ELi tööturgu.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Austatud juhataja! Minu küsimus volinikule on veidi teistsugune. Volinik rääkis mitmesugustest meetmetest, mille eesmärk on vähendada tööpuudust, kuid ta ei rääkinud sõnagi sellest, et liikmesriikide jaoks võiks olla oluline ja tõhusam meetod leppida kokku teistes liikmesriikides omandatud kvalifikatsioonide vastastikuses tunnustamises. Täna peavad teistes riikides tööd otsivad noored sooritama seal veelkord juba tehtud eksamid. Mis saab sellest edasi?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Tööpuuduse kõrge määr tähendab seda, et liikmesriikide investeeringud noorte haridusse on maha visatud, kui noored on sunnitud emigreeruma väljaspool Euroopa Liitu asuvasse riiki. Tahan küsida teilt, volinik, silmas pidades seda, et koolist väljalangemise määr on tõusnud 16%-le ja isegi 40%-le Portugalis, milline on noorte töötuse määr 15-20 aasta pärast ja milliseid meetmeid võtate selle tagamiseks, et seda ei juhtuks?
László Andor
komisjoni liige. - Tõin oma vastuses välja meetmed, mida on juba kirjeldatud Euroopa 2020. aasta strateegias ja mida juba mitmes liikmesriigis hakatakse ellu viima tõhusate komisjoni programmide kaudu.
Samuti peab paika see, et komisjoni jaoks on tegemist horisontaalse küsimusega, ning muudes ELi algatustes on tehtud väga asjakohased ettepanekud, sealhulgas näiteks riigi eripära arvestavad soovitused, mille me alles täna avaldasime, väga olulised viited vajadusele ümber korraldada hariduspoliitikat ning parandada haridus- ja koolitussüsteemide tulemuslikkust eri liikmesriikides, et need oleksid rohkem kooskõlas tööturu vajadustega.
See võib kvalitatiivselt parandada noorte tööhõivevõimalusi paljudes liikmesriikides, sealhulgas Hispaanias ja mujal, kus on olukord kõige keerulisem ja kus haridusreformiga kas viivitati või on jäetud viimastel aastatel tähelepanuta.
Samuti on oluline esile tõsta ühtse turu akti, mille eesmärk lisaks muudele algatustele on edendada kvalifikatsioonide ja diplomite tunnustamist, mis aitab muuta Euroopa tööturgu läbipaistvamaks ja tõhusamaks, tuues esile ja luues rohkem võimalusi kui varem.
Samuti on oluline rõhutada, et paljusid meetmeid toetatakse ELi rahaliste vahenditega, praeguses kontekstis eriti Euroopa Sotsiaalfondist, kuid peaksin mainima ka uut mikrokrediidirahastut, mis pakub programme ja viimasel juhul ettevõtlustegevuse ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise võimalusi, ning minu arvates tuleb neid aspekte käsitleda ka tulevases mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus. Ma usun, et Euroopa Parlament toetab seda valdkonda mitmeaastases finantsraamistikus.
Teema: Migratsioon ja Schengeni ala
Põhja-Aafrika kriis on seadnud vaba liikumise põhimõtte Schengeni alal ohtu. See kajastus Itaalia ja Prantsusmaa vahelistes kõnelustes, milles käsitleti peamiselt Tuneesiast tulevate migrantide ümberpaigutamist ning piirikontrolli taaskehtestamist. Seda kinnitavad ka Prantsusmaa ametnike tehtud avaldused vajaduse kohta vaadata uuesti läbi Schengeni kokkuleppe teatavad sätted.
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et hoida Schengeni alal ära vaba liikumise, mis on Euroopa ühendamise nurgakivi, ohtu seadmist?
Kuidas kavatseb komisjon veenda liikmesriike tervikuna ilmutama suuremat ja tõelisemat solidaarsust olukorras, kus nad seisavad silmitsi migrantide massilise sissevooluga, teades, et Schengeni ala kehtestamine on veeretanud vastutuse ELi välispiiri kontrolli eest piiratud arvule liikmesriikidele, ning kuidas kavatseb komisjon saada jagu liikmesriikide ilmsest vastumeelsusest täita oma vastavaid kohustusi, et tagada koormuse õiglane jaotumine?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Nii Georgios Papanikolaou esitatud kui ka sellele järgnevad küsimused puudutavad Schengeni eri vaatenurki ja väljavaateid, rändekriisi ja Schengenile avaldatud survet. Niisiis lubage mul kõigepealt vastata härra Papanikolaoule.
Arutlesime ennist Carlos Coelho raporti ja Schengeni kui ühe Euroopa Liidu kõige imelisema saavutuse kaitsmise vajaduse üle. Õigus vabalt liikuda on tõepoolest üks Euroopa projekti väga oluline väljendus. Igal aastal ületab ELis piiri rohkem kui 1,25 miljardit turisti. Samuti edendab vaba liikumine tublisti siseturgu ja toob sellele suurt kasu, seega on selle saavutuse kaitsmine komisjonile ülioluline ja mulle isiklikult eesmärk number üks.
Lubage mul veel kord rõhutada, et komisjoni ettepanek on tugevdada Schengenit, parandada hindamist - nagu me juba enne jõule välja pakkusime -, muuta selgemaks eeskirjad, teha kindlaks töövahendid, abistada abi vajavaid liikmesriike ja võtta võimaluse korral kasutusele mehhanism, mis tooks kaasa ELi kooskõlastatud reaktsiooni erandlikele olukordadele, näiteks siis, kui liikmesriik ei suuda kontrollida oma sisepiire.
Komisjoni peamine eesmärk on läheneda asjadele ennetavalt. Kontrollimehhanismi tugevdamiseks kavandatud muudatused, mille eesmärk on säilitada liikmesriikide vastastikune usaldus ja nende suutlikkus rakendada tõhusalt ja tulemuslikult kaasnevaid meetmeid, teevad võimalikuks piirideta ala säilitamise.
Selleks korraldatakse rohkem kohapealseid külastusi, et kontrollida Schengeni acquis' kohaldamist liikmesriikides. Nende kontrollide käigus võidakse teha liikmesriikidele soovitusi võtta kiireloomulisi meetmeid ning määrata tähtajad nende rakendamiseks. Suurem usaldus liikmesriikide vahel vähendaks ka liikmesriikide ühepoolseid algatusi piirikontrollide ajutiseks taaskehtestamiseks sisepiiridel või riigisisestel piirialadel politseikontrolli intensiivistamiseks.
Schengeni juhtmõtteks on usaldus ja solidaarsus. On oluline, et EL näitaks üles kindlameelset solidaarsust liikmesriikidega, keda suur rändajate ja rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste sisseränne kõige enam mõjutab. Solidaarsus võib avalduda mitmeti, näiteks abistamisega seal, kus välispiir on surve all. Frontexil on siin kõige tähtsam roll ning hiljutise piirivalve kiirreageerimisrühma sekkumisega Kreeka-Türgi piiril ja ühise mereoperatsiooniga Hermes oleme näidanud, et liikmesriigid on valmis üksteist aitama.
Samuti peame edendama igapäevast piirivalvekoostööd riigiasutuste vahel. See on Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) eesmärk. Seda süsteemi on alates 2008. aastast järk-järgult välja arendatud ja selle kohta esitab komisjon seadusandliku ettepaneku käesoleva aasta jooksul.
Solidaarsust saame üles näidata ka vastastikuse rahalise toetamisega. Selle aasta raamprogramm võtab arvesse rändevoogude juhtimist. Meil on olemas finantsmehhanism nende voogude juhtimise parandamiseks Euroopa tasandil ja liikmesriikidevahelise solidaarsuse tugevdamiseks. Loomulikult viime nüüd läbi laialdase konsulteerimise ja meil on eelarvepiirangud, kuid võite mulle loota selle kindlustamisel, et nimetatud vahendil jagub raha ka tulevikus.
Kõige rohkem rändesurvega kokku puutuvad ja ELi välispiiridel asuvad liikmesriigid peavad saama piisavat rahalist hüvitist ülesannete eest, mida täidetakse kogu Schengeni ala huvides - selleks jagatakse koormus õiglaselt, et toetada liikmesriike, kes puutuvad kokku rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste suure sisserändega.
Olgu üheselt öeldud, et kõik otsused ebaseaduslike rändajate ja rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamise kohta sõltuvad nõukogust ja liikmesriikide valmisolekust. Liikmesriigid ei ole veel avaldanud üldist toetust sellisele käsitlusviisile, ent on üks märkimisväärne erand - Maltal rahvusvahelist kaitset saanud inimeste teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutamist käsitlev katseprojekt. Õigeaegsete järelmeetmete võtmiseks korraldasin ma kuu aega tagasi rahastamisteemalise konverentsi. Mul on hea meel öelda, et kättesaadavaks tehti üle 300 koha liikmesriikides ja assotsieerunud riikides. Loodetavasti pakutakse tulevikus kohti mujalgi. See on märk konkreetsest solidaarsusest. Tahan tänada neid riike ja loodetavasti saavad nad anda oma panuse ka tulevikus.
Georgios Papanikolaou
(EL) Suur aitäh, volinik! Olen teiega täiesti nõus, nagu - ma usun - on ka Euroopa Parlament. See oli meile selge ka Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise üle peetud arutelu ajal. Ent samas - nagu te kõik hästi teate - on nõukogus probleeme ühehäälsusega Bulgaaria ja Rumeenia küsimuses.
Te rääkisite usaldusest. Jah, me tahame jätkuvalt usaldust suurendada. Kas aga ka Taani oma langetatud valikus nõustub teie väitega?
Samuti kommenteerisite uue mehhanismi küsimust. Tippkohtumist silmas pidades tahaks küsida, kas see mehhanismi käsitlev arutelu tugevdab usaldustunnet - ma tuletan meelde, et Schengeni piirieeskirjade artiklis 23 on olemas säte erandlike olukordade mehhanismile - või kas see lõppkokkuvõttes tekitab ehk uusi probleeme liikmesriikides ja kõikides Schengeni ala riikides?
Giovanni La Via
(IT) Austatud volinik! Enne järgmise kuu lõppu sõnastab Euroopa Komisjon uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku aastateks 2014-2020.
Milliseid meetmeid kavatseb Euroopa Komisjon lisaks juba mainitud Frontexile rahastada, et toetada liikmesriike, keda varjupaigataotluste tulv kõige hullemini tabas, ja eelkõige selleks, et takistada majanduslikel põhjustel rändajate sisserände suurenemist tulevikus? Teisisõnu, milliseid meetmeid ta kavatseb rahastada Vahemere naabruspoliitika kaudu, et takistada ulatuslikku sisserännet lähikuudel ja -aastatel?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Usaldus ei teki vägisi, see tuleb ära ja välja teenida. Võime üksnes püüda parandada liikmesriikidevahelist usaldust Schengeni ala jõulisema haldamise teel; saame hoolitseda selle eest, et hindamine toimub praeguse vastastikuse hindamise mehhanismi asemel Euroopa ühise sõltumatu mehhanismi abil ning Euroopa Liidu kaasabil ning eesmärk on Schengeni süsteemi probleemide või nõrkade kohtade väga varakult kindlaks tegemine ja samuti kindlustamine, et meie käsutuses oleksid vahendid raskustes olevatele liikmesriikidele viivitamatu abi andmiseks. Loodetavasti aitab see meil usaldust suurendada.
Teise lugupeetud parlamendiliikme küsimusele vastan, et läbirääkimised raamistiku üle alles käivad, seega ei saa ma tuua teile ühtegi numbrit. Ent püüame praegu suurendada Frontexi sõltumatust ja vahendeid. Samuti püüame hõlbustada liikmesriikide juurdepääsu mitmesugustele rändega seotud rahalistele vahenditele lihtsustamise ja soodustamise teel piiride, varjupaiga, lõimumise jms valdkonnas.
Loomulikult peame tegema vahet ebaseaduslikel rändajatel ja rahvusvahelist kaitset vajavatel rändajatel. Nagu teate, peavad nõukogu ja Euroopa Parlament praegu läbirääkimisi ümberasustamisprogrammi kasutuselevõtmise üle ja see on ühtlasi valdkond, kus Euroopa Komisjon võiks uurida võimalusi selle võimalikult laialdaseks rahastamiseks. Seoses meie vahetute Vahemere-äärsete naabritega kavatseme liikuvuspartnerluses võtta sisserände puhul arvesse kõiki ebaseadusliku ja seadusliku sisserände ning rahvusvahelise kaitse (varjupaiga) aspekte.
Kõik see nõuab suurt poliitilist tahet ja veidi lisaressursse, ning mina annan endast parima selle nimel võideldes, et minu vastutusalas oleksid vahendid olemas.
Teine osa
Teema: Kosovo suhtes rakendatav viisarežiim
Milline on komisjoni hinnangul praegune olukord Kosovo puhul viisanõude kaotamise osas (lihtsustatud viisarežiim) ning milline on kõnealuse kiireloomulise küsimuse suhtes võetavate meetmete ajakava?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Praegu jälgib komisjon pidevalt kõiki meetmeid, mida Kosovo ametiasutused on võtnud selleks, et täita tingimused viisanõude kaotamise dialoogi alustamiseks. Oleme kogu aeg öelnud, et sellise dialoogi pidamiseks on vaja veel lahendada kaks põhiküsimust: kindel tagasivõtmine ning ELi standarditega kooskõlas olevad taasintegreerimise poliitikavahendid.
Tagasivõtmist käsitleva seaduse ja ELi liikmesriikidega sõlmitud kahepoolsete tagasivõtulepingute rakendamist tuleb tõrgeteta jätkata. Kosovos on toimunud kaks hindamismissiooni - eelmise aasta juunis ja detsembris -, et hinnata Kosovo hetkeolukorda seoses integreerimisprotsessiga. Nende käigus ilmnes, et tehtud on palju edusamme, kuid siiski on veel asju, mis vajavad tegemist, ja me peame Kosovo valitsusega dialoogi selleks, et pakkuda neile selleks abi ja tuge. Edusamme tuleb teha ka omavalitsuse tasandil.
Saame Kosovost korrapäraseid ülevaateid ja ma kohtun ka vastutavate ministritega, ning kui kõik need asjad on paigas, oleme valmis korraldama uue missiooni, mis läheks sinna vaatama, milliseid meetmeid on võimalik võtta viisanõudest loobumise dialoogi alustamiseks. Me ei ole veel selleni jõudnud, kuid Kosovos on tehtud palju edusamme ja teeme valitsusega väga tihedat koostööd, et toetada neid ja aidata neil edu saavutada.
Bernd Posselt
(DE) Suur tänu, volinik, väga hea vastuse eest. Tahtsin lihtsalt küsida, kas teie arvates on võimalik, et kõnealune missioon läheks Kosovosse veel sel aastal, või ei ole teil võimalik selle kohta midagi öelda? Kas ei oleks oluline, et ka selline väike riik, kelle toetamiseks eraldame rahalisi vahendeid ja teeme jõupingutusi, võiks anda oma noortele võimaluse Euroopat tõeliselt tundma õppida? Kindlasti on tulemus täiesti vastupidine, kui hoiame rahvast seal n-ö vangis. Ma tean, et teile meeldib piiride avamise mõte, kuid kas peate seda reaalseks, et kõnealune missioon võiks siiski toimuda Poola eesistumise ajal?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Bernd Posselt, olen igati nõus teie püüdlusega teha kõik selleks, et Kosovo ei muutuks isoleeritud väikesaareks piirkonnas, kus me püüame ükshaaval kaotada viisatõkkeid. Kindlasti ei kavatse me Kosovot hüljata. Ajastus on paljuski Kosovo valitsuse otsustada. Teeme kosovolastega koostööd ning niipea, kui nad annavad meile teada, et on teinud kõik, mida palusime neil teha, võivad nad pöörduda meie poole ja me saadame kõnealuse missiooni. See on paljuski nende otsustada, kuid meil puuduvad ajalised piirangud. Võime minna, kui nad kutsuvad ja kui on tehtud mõistlikke edusamme.
Teema: võitlus kurjategijate internetikasutuse vastu
Tehnoloogia ning eriti interneti kiire areng on muutnud kuritegelikesse organisatsioonidesse imbumise palju keerulisemaks. Kurjategijad suhtlevad nüüd üksteisega pigem interneti kui mobiiltelefoni kaudu, mis kuni viimase ajani oli nende peamine kommunikatsioonivahend.
Kuidas kavatseb komisjon takistada interneti kasutamist kuritegelike rühmituste poolt Euroopas?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Küberkuritegevus on tõepoolest kasvav oht. See muutub üha liikuvamaks ning hiljutise ohuanalüüsi kohaselt on organiseeritud kuritegevus üha rohkem seotud küberkuritegevusega. Niisiis viib komisjon selles valdkonnas läbi mitmesuguseid tegevusi, et parandada üldist küberjulgeolekut ning hoida ära küberkuritegevust ja selle vastu võidelda.
Poliitilisel tasandil on hiljuti vastu võetud poliitikadokumentides kehtestatud konkreetsed eesmärgid ja tegevuskavad. Meil on olemas Euroopa digitaalarengu tegevuskava ja Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia. Kõnealuses strateegias on küberkuritegevus selgesti märgitud üheks meie tulevaseks prioriteediks.
Eelmisel aastal esitasime ka kaks seadusandlikku ettepanekut: ühe - laste internetis ärakasutamist käsitleva direktiivi - võttis komisjon vastu märtsis ja ma tean, et praegu peetakse selle üle arutelu, ning teine on infosüsteemide vastu suunatud ründeid käsitlevate direktiivide ettepanek. See tehti eelmise aasta septembris, ka selle üle peate teie koos nõukoguga arutelu ja ma tean, et tehtud on palju edusamme.
ELi õigusaktide vastuvõtmise poole püüeldakse mõistagi hiljuti küberruumis toimunud rünnakute tõttu. Oleme eelkõige lisanud sätteid, mis käsitlevad karistamist selliste vahendite nagu ründeprogrammide eest, mida kurjategijad on kasutanud robotivõrkude loomiseks.
Samuti aitab küberkuritegevusega võidelda rahvusvaheline koostöö ja seetõttu oleme kaasanud neis küsimustes rahvusvahelisi partnereid. Eelmise aasta novembris loodi ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheline töörühm, mille raames on toimunud mitu erinevat ekspertide kohtumist. Aruande edusammude kohta esitame järgmiseks ELi ja USA tippkohtumiseks, mis toimub käesoleva aasta novembris. Samuti on meil kavas luua küberkeskus, kus saaksime eri liikmesriikides tehtavaid jõupingutusi Euroopa tasandil kooskõlastada.
Küberkuritegevust mõjutavad otseselt kiired tehnoloogilised edusammud, mis ilmnevad ruttu uutes ärimudelites, kuid ka õiguskaitse ja laiema ühiskonna suutlikkus leppida sellise liikuva keskkonnaga nagu küberruum. Küberkuritegevus on muutumas massikuritegevuseks. Seepärast peame oma süsteemid ühiselt korda seadma ja jagama teavet selle probleemi lahendamiseks. Kui on põhjust uskuda, et üha rohkemate internetikuritegude taga on organiseeritud kuritegelikud ühendused, tuleks rakendada samu uurimistoiminguid nagu väljaspool internetti sooritatud organiseeritud kuritegude avastamisel ja kohtus menetlemisel ning loomulikult täiustatud kooskõlastusmehhanismi.
Kümme aastat tagasi võeti lõpuks vastu Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioon (Budapesti konventsioon). Kümme aastat hiljem ei ole kõik liikmesriigid seda konventsiooni allkirjastanud ega ratifitseerinud. Igal juhul nõuame ratifitseerimist aasta lõpuks, kümnendaks aastapäevaks, sest see kinnitaks kõikide liikmesriikide olulist pühendumust nende kuritegudega võitlemisele.
Gay Mitchell
Tänan teid vastuse eest, volinik. Ma saan aru, et on inimesi, kes hooplevad internetikuritegudega ja panevad neid toime, ning et kuritegelike jõukude tegevuse hulka kuuluvad uimastiäri, inimkaubandus, prostitutsioon, relvakaubandus, ebaseaduslike sisserändajate salaja üle piiri toimetamine, isegi mõrvad, vargused, pettused, relvastatud röövid ja palju muud. Seda kõike tehakse Facebooki vahendusel, süsteemi ära kasutades, ning selle üle hoobeldakse. Loomulikult on Europolil ja teenusepakkujatel - ehk isegi komisjoniga kooskõlastatult - võimalik osa neist isikutest kindlaks teha. Mida rohkem nad tunnevad end puutumatuna, seda enam nende arv kasvab.
Paluksin volinikul kaaluda teatud erimeetmete võtmist, et kooskõlastada seda, kuidas reageerida nimetatud inimeste tegevusele internetis.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Küberrünnakute arv, ulatus ja tõsidus on viimastel aastatel kasvanud Nende ohvriteks on tavalised inimesed, ettevõtted või isegi avalikud, kohalikud, riigi- või ELi tasandi asutused. Euroopa Liit peab tõhustama oma küberkuritegevusega võitlemise strateegiat. Tahaksin teilt küsida, milliseid meetmeid kavatseb komisjon lisaks õigusraamistikule ja Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) volituste pikendamisele võtta oma juhtrolli tugevdamiseks küberjulgeoleku tagamisel?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Jah, tõepoolest, praegu pannakse internetis toime ka tavalisi kuritegusid, sest tegemist on kasuliku vahendiga, ent internet soodustab ka uusi kuriteoliike, näiteks identiteedipettust või pangakontode tühjendamist vms.
Võite kindlad olla, et me jälgime seda väga hoolikalt. Alles äsja korraldas Europol üsna tähelepanuväärseid rünnakuid osa jõukude vastu ja tegi näiteks kindlaks nii lapsporno kui ka inim- ja uimastikaubandusega tegelevad piiriülesed Euroopa jõugud, niisiis tegeleb Europolis sellega palju eksperte.
Loomulikult tuleb meil enamat teha. Peame ühendama omavahel kõik Euroopa Liidu häirekeskused, jagama statistilisi andmeid ja teavet ning tegema rohkem koostööd ka eraettevõtetega, et leida teatud määral lahendusi. Samuti on meil kavas luua - ja hetkel viime läbi teostatavusuuringut - aastaks 2013 Euroopa küberkeskus, mille ülesanne oleks valdkonda koordineerida, toimida häirekeskusena ja toetada liikmesriikides juba olemasolevaid küberkeskuseid. Jälgime probleemi väga tähelepanelikult ning Europol ja liikmesriikide pädevad ametid teevad kõik endast oleneva selle kasvava kuriteoliigiga võitlemiseks.
Teema: Schengeni hindamine ja võimalik peatamismehhanism
On oht, et komisjoni ettepanekutes Schengeni ala haldamise kohta nähakse Euroopa menetluse eelistamist Euroopa olemusele. Komisjon teeb ettepaneku võtta endale läbivaadatud Schengeni hindamisprotsessis juhtroll, kuid parlament teeb ettepaneku seda muuta, et Euroopa Liidu ja riikliku tasandi ekspertide rollid oleksid tasakaalus. Schengeni lepingu peatamiseks teeb komisjon ettepaneku luua liikmesriikide otsuse asemel ELi mehhanism, kuid seda ettepanekut on suures ulatuses (valesti) tõlgendatud, justkui tähendaks see seda, et sisepiiride taaskehtestamine on praktikas lihtsam. Ühenduse menetluse kasutamine nii hindamise kui ka peatamise puhul võib poliitiliselt liiga keeruliseks osutuda (kuigi see oleks soovitav). Kas sellega seoses ei oleks parem seada esmatähtsale kohale Euroopa olemus, võttes Schengeni eeskirju rikkuvate liikmesriikide karistamiseks vajaduse korral kasutusele rikkumismenetlused?
Teema: Schengeni lepingu rakendamine
Sisepiirideta Schengeni ala loomine ja Euroopa kodanike vaba liikumine on üks ELi aluspõhimõtteid ja Euroopa integratsiooni nurgakive. Piirikontrolli taaskehtestamine ELi sisepiiridel ei lahenda sisserändeprobleeme, seevastu aga raskendab Euroopa kodanike elu ja õhutab natsionalistlikke vaateid.
Kas komisjon, võttes arvesse eespool esitatut ja Euroopa Parlamendi presidendi väidet, mille kohaselt liikumisvabadus on ilmselt see ELi aspekt, mida eurooplased kõige rohkem hindavad, võiks vastata järgmistele küsimustele: millise seisukoha kavatseb komisjon võtta Taani suhtes, arvestades riigi hiljutist otsust taaskehtestada piirikontroll? Kas komisjon kavatseb võtta muid meetmeid ELi välispiiride tugevdamiseks? Kas komisjon kavatseb läbi vaadata põhimõtte, mille kohaselt see liikmesriik, kuhu sisenetakse, kannab ainuvastutust ebaseaduslike sisserändajate eest?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Võtan mõlemad küsimused korraga ette, sest need on peaaegu ühesugused. Need käsitlevad Schengeni säilitamise ja edasiarendamise küsimusi, mis on tekkinud rändekriisi tõttu. Oma vastuses Georgios Papanikolaou esitatud küsimusele puudutasin seda põgusalt, kuid neid asju tuleks loomulikult ka selles kontekstis meeles pidada.
Küsimuses tundis Sarah Ludford muret selle üle, et uued Schengeni hindamise ja peatamise eeskirjad võivad olla laialivalguvad ja neis on raske kokku leppida, ning palus komisjonil pidada esmatähtsaks hoopis rikkumismenetluse algatamist nende liikmesriikide vastu, kes rikuvad Schengeni eeskirju. Lubage mul olla siin päris otsekohene: Schengeni eeskirjade rikkumist ei saa lubada, kuid üks ei välista teist. Me kavatseme järgida paralleelset käsitlusviisi.
Me oleme ELi õiguse täitmise järelevalvajad. Komisjon tagab jätkuvalt selle, et kõik kohaldavad ja järgivad Schengeni eeskirju õigesti. Meie töö peab tuginema kehtivatele õigusaktidele. Olen veendunud, et kehtivad õigusaktid suudavad arvestada enamiku olukordadega. Kui tõlgendamisel või rakendamisel on erinevusi, siis peaks komisjon konsulteerima asjaomaste liikmesriikidega ja selgitama neid eeskirju. Selleks võib esitada suuniseid või soovitusi.
Komisjon on valmis ELi õiguse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid, kaasa arvatud rikkumismenetluse alustamine, kui see on vajalik. Samal ajal töötame ennetavate meetmete kallal, mis peaksid aitama meil vältida rikkumismenetlust. Seega käivad meil praegu komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel läbirääkimised tõhusama Schengeni hindamissüsteemi loomiseks. Praegu mõtiskleme selle üle, kas ja kuidas seda hindamismehhanismi täiendada, et luua vastastikune usaldus ja tagada eeskirjade ühtne kohaldamine.
Mis puutub Taani valitsuse plaani seoses kontrollidega riigi sisepiiridel, millest rääkis Maria Eleni Koppa, olete kindlasti teadlikud, et komisjoni president saatis Taani peaministrile koheselt kirja, milles juhtis tähelepanu asjaolule, et komisjoni esimeses analüüsis seati suures osas kahtluse alla see, kas kavandatud meetmed on kooskõlas kohustustega, mille Taani on võtnud ELi ja rahvusvahelise õiguse alusel. President Barroso rõhutas, et liikmesriigid ei tohi süstemaatiliselt kontrollida kaupu ega inimesi ELi sisepiiridel ning nõudis tungivalt, et Taani hoiduks ühepoolsete meetmete võtmisest. Praegu analüüsime Taani esitatud teavet ja seejärel otsustame edasiste meetmete üle.
Maria Eleni Koppa küsis ka seda, kas komisjon kavatseb teha ettepaneku vaadata läbi põhimõte, mille kohaselt see riik, kuhu esimesena ebaseaduslikult sisenetakse, kannab ainuvastutust. Tahaksin rõhutada, et selle põhimõtte kohaselt saadetakse ebaseaduslikult liikmesriigi territooriumil viibiv isik tagasi sellesse riiki, kuhu ta ELis esimesena sisenes. See on Dublini määruse eriline säte, mille kohaselt peavad liikmesriigid otsustama, milline liikmesriik vastutab nende territooriumil esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest. Seepärast ei ole tegemist ebaseadusliku rändega seotud probleemide lahendamiseks mõeldud vahendiga.
Komisjoni Dublini määruse uuesti sõnastamise ettepanekus seda põhimõtet ei muudetud. Taotleja ELi sisenemisel tähtsaimat rolli mängivad liikmesriigid peaksid vastutama tema varjupaigataotluse läbivaatamise eest. Euroopa Parlament toetas seda ülekaalukalt, kui ettepaneku üle 2009. aasta mais hääletati. Seda toetust kinnitati eelmise aasta novembris kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis toimunud hääletusel.
Sarah Ludford
Austatud volinik! Muidugi on mul väga hea meel kuulda, kuidas te rõhutate taas seda, kui oluline on teie jaoks Schengeni ala püsimajäämine. Ma tean, et mõtlete seda väga tõsiselt, kuid mulle teeb muret, et siiski näib, et inimesed on saanud olukorrast valesti aru ja on tekkinud mulje - näiteks kirjutati eelmisel nädalal Financial Times'is ilmunud artiklis, et nii Schengen kui euroala on lagunemas -, et mingil põhjusel on komisjon üsna muretu sisepiiridel piirikontrollide taaskehtestamise suhtes.
Kardan, et kuigi komisjon paneb rõhku nii-öelda oma institutsioonilistele õigustele, ei järgne sellele tegelikku kindlameelsust, tegelikku innukust alustada vajaduse korral rikkumismenetlust. Ma ei ole kuulnud, et Rooma ja Pariis oleksid saanud sellise kirja, mille president saatis Kopenhaagenile.
Maria Eleni Koppa
(EL) Aitäh, volinik, selge vastuse eest Schengeni küsimusele ja viite eest varasemale küsimusele meetme kohta, mille kohaselt jaotatakse sisserändajad liikmesriikides ümber demograafiliste, majanduslike ja geograafiliste kriteeriumide põhjal.
Igal juhul tahaksin juhtida tähelepanu küsimusele Dublini II määruse kohta, et kõnealune määrus on praegu teatud riikide (näiteks minu kodumaa Kreeka) jaoks, mis asuvad liidu välispiiridel ja millesse saabub tegelikult ligikaudu 90% Euroopa Liitu saabuvatest sisserändajatest, vastuvõetamatu; kohalikud elanikud ei saa sellega nõustuda; riigid ei saa sellega nõustuda. Seega on meie meelest uuesti sõnastamine - vähemalt - uute arengute tõttu alaline nõue.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud volinik! Enne rääkisite sellest, millist rõhku pannakse solidaarsuse ja koormuse õiglase jagamise mõistele. Tuletasite meile väga asjakohaselt meelde, et hädavajalik on pidada läbirääkimisi kolmandatest riikidest pärit pagulaste ümberasustamise üle. Samuti teatasite eelmisel aastal, et ootame uut liikmesriikidevahelise ümberasustamise programmi. Kas võiksite meile öelda, kas komisjon teeb varsti avalduse?
Teiseks, mis puutub Dublini II määrusesse, tahaksin lisaks Maria Eleni Koppa öeldule juhtida tähelepanu alljärgnevale. Prantsusmaa on peatanud Kreekasse tagasisaatmised, sama tegi Saksamaa. Euroopa Inimõiguste Kohus mõistis meid süüdi konkreetsetel põhjustel nii Dublin II kui ka selle toimivust silmas pidades. Mis veel peab juhtuma mõistmiseks, et Dublin II tuleb viivitamatult uuesti sõnastada, nagu taotles Euroopa Parlament?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Mul on kahju, kui komisjoni seisukohtadest Schengeni suhtes on jäänud vale mulje. Minu arvates ei ole ma viimasel kuul rääkinud muust kui Schengenist! Olen rõhutanud, kui oluline on Schengen, milline kingitus see on Euroopa Liidule ja et me peame seda tugevdama, mitte nõrgendama.
Suhtume igasse Schengeni peatamise teatesse väga tõsiselt. Peame dialoogi Itaalia, Prantsusmaa ja Taaniga, et teha täpselt selgeks, mida on tehtud, mida on välja pakutud ja kas see on kooskõlas Schengeni eeskirjadega. Samuti uurime, kuidas on võimalik tugevdada Schengeni hindamist, et tagada juba varakult praeguse, mitte väga hea vastastikuse hindamise süsteemi väljavahetamine Euroopa tasandil tehtava hindamise vastu, kus Euroopa Parlamendil on suurem roll.
Liikmesriikide abistamiseks peab meie käsutuses olema rohkem vahendeid. Peame parandama suuniste esitamist. Samuti peame selgitama, millistel erandlikel juhtudel võib peatamise läbi viia, et ära hoida ühepoolne tegevus, mis ohustab kogu süsteemi. Niisiis võite kindlad olla, et teeme kõik endast oleneva Schengeni tugevdamiseks ja et selleks peab Euroopa rohkem, mitte vähem, sekkuma.
Loomulikult on sellega seotud Dublini määrus, kuid tegemist on paralleelse protsessiga. See on osa varjupaigapaketi läbirääkimistest, mida peetakse praegu Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel. Komisjon tegi ettepaneku, mille kohaselt Dublini määruses jääb varjupaiga eest vastutavaks esimene riik, kuid võetakse uuesti kasutusele erakorraline mehhanism kõnealuse mehhanismi peatamiseks erandjuhtudel. See tekitab liikmesriikides väga palju vaidlusi; sellist erakorralist mehhanismi toetatakse väga vähe. See on üks varjupaigapaketi läbirääkimiste kõige keerulisemaid valdkondi.
Niisiis ei ole see lahenduseks Kreeka probleemile. Samaaegselt kogu Euroopat hõlmava varjupaigasüsteemi sisseseadmisega, mis tooks samuti kaasa suurema koormuse jagamise - sest kui kõikidel liikmesriikidel on toimiv süsteem, saaksid kõik liikmesriigid varjupaigataotlejaid vastu võtta -, on Kreeka puhul lahenduseks Kreeka tegevuskava raames rakendatavate reformikavade jätkamine. Komisjon ja liikmesriigid toetavad Kreekat tohutu suure abisumma, kogemuste, tõlkide ja haldustöötajatega. Me abistame Kreekat selles olulises töös, mida ta teeb Euroopa õigusega kooskõlas oleva süsteemi loomiseks. Palju on ära tehtud, kuid palju on veel teha. Seda tuleb teha varjupaigasüsteemi läbirääkimistega ühel ajal.
Teema: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tulevik
Mitmetest hääletustulemustest ja avaldustest nähtub, et ELis valitseb üksmeel nimetatud fondi eri aspektide osas.
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond erineb Euroopa Sotsiaalfondist nii meetodite kui eesmärkide poolest, seega ei saa neid kahte fondi ühendada ei formaalselt ega praktiliselt.
Pärast Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vaevalist algust on rakendusmääruse 2009. aasta muudatus võimaldanud fondi paremini kasutada. Märgatavalt on kasvanud taotluste arv abi saamiseks fondist, mis lähendab ELi tema töövõtjatele. Seega pole kahtlust, et fondi olemasolu on vajalik.
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi sellest konkreetsest aspektist tuleneb, et fondi tuleb käsitleda püsivana ning fondil peab olema küllaldaselt vahendeid teha maksete assigneeringuid, ilma et fondi vahendite kasutamiseks peaks fondi tegema ülekandeid.
Kas komisjon arvab, et muude fondidega võrdse tegeliku fondi asutamine rahuldaks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kõik vajadused, vähendamata samas Euroopa Parlamendi rolli tähtsust selles küsimuses?
László Andor
komisjoni liige. - Olen tänulik teie huvi eest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vastu. Käesolev aasta on fondi tuleviku seisukohalt otsustava tähtsusega, sest komisjon kavatseb teha ettepaneku fondi reguleerivate eeskirjade ja selle toimimise kohta järgmisel programmitöö perioodil.
Paaril viimasel kuul pidas komisjon sel teemal nõu fondi kõige olulisemate huvirühmadega. Eelkõige oleme hoolikalt läbi vaadanud Euroopa Parlamendi enda suurepärase raporti Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kohta, mille koostas Miguel Portas paar kuud tagasi. Lähtudes kogemustest, mis me oleme saanud fondist selle praegusel kujul ja nõupidamiste käigus tehtud soovituste põhjal loodame väga, et meie ettepanek parandab fondi märkimisväärselt pärast 2013. aastat ja lahendab eelkõige olemasoleva rahastamismehhanismi kaks probleemi.
Esimeseks probleemiks on aeg, mis kulub toetuse andmiseks pärast seda, kui liikmesriik on esitanud taotluse. Suure osa sellest ajast võtab taotluse hindamine. Komisjon uurib, kuidas selgitada või lihtsustada teavet, mida liikmesriigid peavad esitama taotluste abikõlblikkuse tõendamiseks. Palju aega võtab ka see, et igale taotlusele on vaja taotleda ja saada heakskiit mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt. Ka see aeglustab fondist toetuste maksmist, ja kannatavad selle tõttu töötajad, sest mõned liikmesriigid ei taha teha ettemakseid koolitamiseks, tööotsingute toetamiseks ega muude meetmete jaoks.
Lisaks on viimasel kahel aastal oluliselt kasvanud fondile esitatud taotluste arv ja seega taotletud kogusumma. Seepärast on üha raskem kindlaks teha piisavaid toetuste reserve. See on probleem. 2011. aastal tuli esmakordselt lükata edasi komisjoni heakskiidu andmine fondile esitatud taotlustele, sest ei suudetud kiiresti leida piisavaid maksete assigneeringuid. Kindlasti nõustute sellega, et see ei aita koondatud töötajaid, kes vajavad kiiresti abi. Peame leidma kõnealustele probleemidele lahenduse ja viima fondi rahastamise mehhanismi paremini kooskõlla nimetatud eesmärkidega.
Praegu arutatakse mitut valikuvarianti. Näiteks võiks fond olla Euroopa Sotsiaalfondi osa. Sel võiks olla oma eelarve. Komisjon ei ole veel langetanud otsust selle kohta, milline oleks parim viis nende probleemide lahendamiseks, kuid sügisel kavatsetakse esitada ettepanek Globaliseerumisega Kohanemise Fondi tuleviku kohta, pidades silmas Euroopa töötajate parimaid huve. Ootan huviga teie arvamusi.
Pervenche Berès
Austatud juhataja! Volinik, tahaksin teid Frédéric Daerdeni nimel vastuse eest tänada. Loomulikult toetame kõiki menetlusi kiirendavaid algatusi, kui nende eesmärk on aidata töötajaid, kes on koondatud globaliseerumise või majanduskriisi tõttu.
Tahtsime lihtsalt juhtida teie tähelepanu kahele probleemile. Esiteks, töötajate toetamise otstarve peaks olema jätkuvalt esmatähtis. See tähendab, et menetluste läbivaatamisel seisame vastu sellele, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist saab lihtsalt üks vahend teiste seas, näiteks ühtekuuluvuspoliitika vahend, sest see tähendaks, et lisaks välispoliitikaks või uurimis- ja arendustegevuseks eraldatud rahalistele vahenditele muutuks kogu ELi rahaline toetus seotuks ühtekuuluvuspoliitikaga. Meil on spetsiaalsed eesmärgid, mille jaoks on vaja eraldi vahendeid. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on üks neist.
Samuti palume teil koostöös oma kolleegidega viia Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi haldamine kooskõlla muu poliitikaga, mis avaldab mõju selles valdkonnas, näiteks konkurentsi- või tööstuspoliitika valdkond.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud volinik! Kui aasta alguses küsiti, kas Kreeka oli esitanud taotluse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist raha saamiseks, vastasite sellele eitavalt. See vastus tekitas Kreekas riigi majandusliku ja sotsiaalse olukorra tõttu ärevust.
Esitan teile väga otsekohese küsimuse: kas minu kodumaa on kuus kuud hiljem esitanud taotluse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmiseks, et toetada finantskriisist mõjutatud töötajaid? Kui seda on tehtud ja teil on selle kohta teavet, öelge mulle, kas see kiideti heaks. Kui seda tehtud ei ole, kas võiksite selgitada, miks Kreeka sellist taotlust ei esitanud?
Marian Harkin
Mul oli volinikule veel üks küsimus, milleni me täna ei jõua ja milles tegelikult küsitakse tema seisukohta Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi liitmise kohta. Te rääkisite sellest, kuid ei avaldanud meile selle kohta arvamust. Seega, kui teil on võimalik seda teha, sooviksin seda kuulda, ja kas teie arvates suurenevad liitmise korral ka Euroopa Sotsiaalfondi eelarveassigneeringud?
Lõpetuseks puudutab minu teine küsimus ajakava ning te rääkisite probleemidest komisjoni ja eelarvepädeva institutsiooniga. Kuidas oleks, kui innustaks liikmesriike Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile taotluse esitamisel alustama ka ise nende meetmete võtmist, mille rahastamist taotleti kõnealuse fondi raames, sest vähemalt siis ei ootaks töötajad fondi rakendamise järel?
László Andor
komisjoni liige. - Mul on hea meel kuulda, et arutelul kinnitati komisjoni eesmärke lisada EGF järgmisesse finantsperspektiivi tugevama ja tõhusama koondatud töötajate toetamise vahendina. Seda kinnitab ka asjaolu, et lähitulevikus on eelarve konsolideerimine jätkuvalt päevakorral enamikus liikmesriikides ning nende arvates on palju kasu sellest, kui ELi tasandil on olemas kindel, kiire ja tõhus vahend ootamatult töö kaotanud töötajate toetamiseks.
Nagu ma ütlesin, jäävad lahtiseks mõned küsimused, näiteks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vaheline seos. Nagu te teate, rakendatakse Euroopa Sotsiaalfondi ühiselt hallates ning minu arvates ei ole praeguse Euroopa Sotsiaalfondi haldamissüsteem kooskõlas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eesmärkidega. Olenemata sellest, millise lõpliku korralduse me lõpuks leiame, mõjutab haldamise küsimus lõplikku korraldust minu arvates väga oluliselt. Ma ei räägi siin nimedest, vaid vajadusest eraldi fondi järele ja eelkõige vajadusest pöörata tähelepanu kiirusele.
Muidugi leiavad mitmed liikmesriigid juba praegu ja arvatavasti ka tulevikus võimaluse rahastada programme kas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist või Euroopa Sotsiaalfondist ning omavad veidi mänguruumi, kuid väga oluline on hoida Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond lihtsalt kõikidele liikmesriikidele kättesaadav selleks, kui tekib vajadus lahendada ootamatuid tööhõivekriise.
Teises küsimuses osutatakse abikõlblikkuse kindlaksmääramise probleemile kehtivas määruses. Suurema selguse toomiseks tegeleme ka selle küsimusega, kuid praegu töötame lihtsalt ajutise määruse pikendamise nimel praeguse finantsperspektiivi lõpuni. Pean siin silmas eeskirju, mis kehtestati seoses kriisiga ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tõhustamiseks töötajatele avalduvate kriisi mõjudega võitlemisel.
Liam Aylward
Austatud juhataja! Oskate te öelda, kui palju küsimusi te saaksite selles osas vastu võtta?
Juhataja
Liam Aylward, ma ütlesin enne teie saabumist, et meil on 20 minutit voliniku kohta, mis tähendab, et me jõuaksime võib-olla küsimuseni nr 15, mille esitas Vilija Blinkevičiūtė, kuid kardan, et me ei jõua ette võtta teie küsimust. Ehk saaksite täiendada mõnda muud küsimust?

Teema: Kollektiivlepingute kord
Komisjon ja Rahvusvaheline Valuutafond tegid toetusmehhanismi kasutada soovinud Kreekale, Iirimaale ja Portugalile memorandumite kaudu kiiresti kohustuseks kehtestada olulisi muudatusi töösuhetes ja kollektiivläbirääkimiste suhtes kohaldatavates menetlustes ning selle tulemusena kaotati töötajatele ette nähtud riiklikud tagatised.
Näiteks kohustub valitsus Kreeka memorandumis tagama, et ettevõtja tasandil sõlmitud lepingud on ülimuslikud valdkondlike lepingute suhtes, mis on omakorda ülimuslikud kutseorganisatsioonide tasandil sõlmitud lepingute suhtes. Valitsus peab tühistama sätte, mis lubab tööministeeriumil laiendada kõiki valdkondlikke lepinguid isikutele, kes ei ole läbirääkimistel esindatud.
Kui arvestada, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 156 kohaselt käsitletakse kollektiivlepingutega seotud küsimusi vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, siis kas komisjon saab aru, et selline taktika ei loo mitte üksnes palga- ja tööõiguste jätkuva kahanemise nõiaringi, vaid on ka vastuolus lepingutega, mida komisjon on kohustatud järgima?
László Andor
komisjoni liige. - Komisjon tunnistab, et Kreeka kriis tekitab väga suurt sotsiaalset kahju Kreeka eri elanikkonnakihtidele, kuid enamasti on see kahju rahalise tasakaalustamatuse, konkurentsivõime vähenemise ja finantsraskuste tagajärg: just neid raskusi tahetakse memorandumiga lahendada, mitte süvendada.
Mõned väidavad, et kuna need on memorandumis, siis ei järgita Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Minu arvates ei vasta see tõele. Memorandumis sisalduvad meetmed koostati tihedas koostöös Kreeka valitsusega ja need kiitis heaks Kreeka parlament. Sellest nähtub, et need on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
Euroopa Liidu põhiõiguste harta toetab minu arvamust. Harta artiklis 28 on sätestatud, et töötajatel või nende organisatsioonidel on liidu õiguse ning siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt õigus pidada asjakohasel tasandil läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja neid sõlmida ning huvide konflikti korral kollektiivselt oma õigusi kaitsta, sealhulgas streikida. Ent harta artiklis 51 on sätestatud, et harta sätted on subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral.
Puudub eraldi ELi õigusakt selle kohta, millised kollektiivlepingud on ülimuslikud siis, kui need sõlmitakse eri tasanditel, samuti puudub eraldi ELi õigusakt selle kohta, kuidas on võimalik laiendada filiaali tasandil sõlmitud kollektiivlepinguid riigi sekkumise kaudu. Seetõttu kuuluvad nimetatud küsimused ainult siseriikliku õiguse reguleerimisalasse, võttes nõuetekohaselt arvesse Kreeka asjaomaseid rahvusvahelisi kohustusi, kaasa arvatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjaomaseid konventsioone.
Loodetavasti andsin küsimustele rahuldava vastuse. Samuti loodan, et olen veennud teid selles, et memorandumis sisalduvad fiskaal-, finants- ja struktuurimeetmed on olulise tähtsusega Kreeka kriisist väljumisel. Loodetavasti leevendasin hirme, mida mõned teist võivad tunda suutmatuse pärast järgida subsidiaarsuse põhimõtet.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud volinik! Mul on kahju, kuid jällegi ei andnud te selget vastust. Andsite mu kirjalikele küsimustele enam-vähem sama vastuse. Kui komisjon tõesti tunnistab seda, et kollektiivlepingute kord on siseriiklike õigusaktide küsimus, siis kas te nõudmisega, et kollektiivlepingute kord tuleb sisuliselt kaotada, ei riku mitte teile aluslepingutega antud rolli? Euroopa ametiühingud ei ole teie tõlgendusega nõus ja nad on esitanud teie suhtes kaebuse aluslepingute rikkumise pärast.
Minu küsimus on järgmine: kes nõuab kollektiivlepingute kaotamist? Kas seda teete teie? Kas seda teeb Rahvusvaheline Valuutafond? Kas seda teevad Kreeka, Portugali ja Iirimaa laenuandjad? Kui tohib, siis paluksin selget vastust.
László Andor
komisjoni liige. - (kuni esimese lause keskpaigani oli mikrofon välja lülitatud) ... suurem osa institutsioonilisest korrast, sealhulgas palgakujundusest eri liikmesriikides. Nimetatud hädaolukordi käsitleti Euroopa Liidu, Rahvusvahelise Valuutafondi, Euroopa Keskpanga ja asjaomaste liikmesriikide valitsustega koostöös välja töötatud poliitikas.
Mõned küsimused on tõesti veel lahtised ja mõned tõstatati ka nn laiendatud euroala paktis. Me pidasime hiljuti sotsiaalpartneritega, kaasa arvatud Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooniga (ETUC), mitu arutelu selle üle, milline on sotsiaaldialoogi ja majanduse juhtimise vaheline seos. See arutelu on pooleli. Ma ei väida, et kõik küsimused leidsid vastuse, ja just seepärast tegin ettepaneku korraldada konverents ELi palkade ja palgakujunduse teemal. Kõnealune konverents toimub septembris ning sellest võtavad osa sotsiaalpartnerid ja muud huvirühmad. Jätkame seda arutelu ja loodetavasti leiame õiged vastused.
Teema: Määruse (EMÜ) nr 1612/68 (töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires) läbivaatamine
Töötajate liikumisvabaduse tugiraamistik on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires, mida on juba korduvalt läbi vaadatud.
Euroopa Parlament koostab praegu raportit töötajate liikuvuse edendamise kohta ELis. Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni koosolekul osalenud komisjoni esindaja teatas 19. aprillil, et komisjoni valmistub nimetatud määrust parandamise eesmärgil läbi vaatama.
Millal peaks läbivaatamine komisjoni kava kohaselt algama?
László Andor
komisjoni liige. - Töötajate vaba liikumine on ELi aluspõhimõte. Koos kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumisega moodustab see ühtse turu tugisamba ning on aidanud kaasa Euroopa lõimumisele viimased 50 aastat.
Samuti on sellel märkimisväärne sotsiaalne mõõde, sest see soodustab ELi võõrtöötajate ja nende pereliikmete sotsiaalset, majanduslikku ja kultuurilist lõimumist vastuvõtvasse liikmesriiki. Töötajate vaba liikumist reguleeriv ühenduse õigustik tagab ELi kodanikele õiguse liikuda töötamise eesmärgil liidus vabalt ning kaitseb töötajate ja nende pereliikmete sotsiaalseid õigusi.
Nagu te teate, oli 1. mai 2011 ELi jaoks oluline kuupäev. See tähistas piirangute kaotamist 2004. aastal ELiga ühinenud kaheksa liikmesriigi kodanike õiguselt töötada vabalt mis tahes liikmesriigis.
Komisjon loodab, et need liikmesriigid, kes kohaldavad endiselt üleminekumeetmeid Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajate suhtes, liberaliseerivad oma tööturu teise etapi lõpuks 31. detsembril 2011.
Üleminekuaja lõpp tähendab seda, et rohkem ELi kodanikke saab kasutada ühte ELi põhivabadustest ja töötada vabalt teises liikmesriigis. See annab suurepärased võimalused inimestele, kes võivad liikuda sinna, kus on töökohti, kuid samuti majandusele.
Ma tean, et töötajate liikuvus ja liikumisvabadus on olulisel kohal ka Euroopa Parlamendi jaoks. Komisjonil on hea meel töötajate liikuvuse edendamist Euroopa Liidus käsitleva algatusraporti üle ning jälgib parlamendikomisjonides toimuvat arutelu suure huviga.
Ent oleme teadlikud ka sellest, et hoolimata ühenduse mahukast õigustikust töötajate liikumisvabaduse valdkonnas, tunnevad siiski paljud ELi kodanikud, et töötamisele teises liikmesriigis kehtib liiga palju tõkkeid. Viimasel ajal on olukorrale korduvalt tähelepanu juhitud. Mario Monti 9. mai 2010. aasta raportis "Ühtse turu uus strateegia” juhitakse tähelepanu sellele, et kui töötajate liikumisvabadus kujutab õiguslikust vaatevinklist üldist edu, kasutatakse meie neljast ühtse turu vabadusest seda kõige vähem.
Nende probleemide lahendamine nõuab laiapõhjalist käsitlust ning vaba liikumise põhimõtte tõhusat rakendamist. ELi õigusega antud vaba liikumise õiguse täidetavus on eriti oluline kodakondsuse alusel diskrimineerimise korral, sest asjaomastel inimestel peavad olema sobivad mehhanismid selliste õiguste nõuetekohase kaitse tagamiseks.
Praegu hindavad komisjoni talitused ELi töötajate vaba liikumist käsitlevaid õigusakte, eriti määrust (EMÜ) nr 1612/68, ning uurivad võimalusi ELi liikumisvabadust käsitlevate õigusaktide täitmise parandamiseks, sealhulgas esitades vajaduse korral algatuse 2012. aastal.
Seetõttu esitati Euroopa Parlamendi raport töötajate liikuvuse kohta õigel ajal ja kindlasti aitab see kaasa ELi töötajate vaba liikumist käsitlevate õigusaktide täitmise üle peetavale arutelule ja selleteemaliste edasiste meetmete valikule.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, suur tänu vastuse eest. Me ootame väga muudetud määrust, mille komisjon esitab järgmisel aastal, kuid tahaksin kuulda, kas teie arvates peaks komisjon hindama nii töötajate vaba liikumise negatiivseid kui ka positiivseid tagajärgi. Näiteks rändasid mõnest Euroopa Liidu riigist välja kvalifitseeritud ja hea väljaõppe saanud töötajad, kellesse liikmesriigid olid teinud märkimisväärseid investeeringuid. Nad liikusid teistesse Euroopa Liidu riikidesse. Kas teile ei tundu, et me peaksime looma teatud fondi, et saaksime hüvitada koolitatud ja kvalifitseeritud töötajaid kaotanud liikmesriikide kahjud.
László Andor
komisjoni liige. - See on väga päevakohane küsimus. Hiljuti pidasime mitu arutelu seoses 1. maiga. Ma võtsin selle teema üles Visegrádi riikide ja Balti riikide tööhõiveministritega. Uurisime, kus võib vaba liikumine kaasa tuua mõningaid pingeid, eriti siis, kui see mõjutab teatud kutsealasid, kus vaba liikumisega ei kaasne edasi-tagasi, vaid pigem ühesuunaline liikumine.
Kui täheldatakse selliseid tendentse, peavad eeskätt liikmesriikide valitsused koostama õiged strateegiad seoses koolituse, töötasu ja karjäärivõimalustega, et parandada näiteks tervishoiutöötajate olukorda, millele on kõnealustel aruteludel erilist tähelepanu pööratud.
Jälgime jätkuvalt seda probleemi ja jätkame selle arutamist asjaomaste liikmesriikide valitsustega, mida ma olen juba ka teinud.
Teema: Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi rahaliste vahendite ümberpaigutamine
Kas komisjon on valmis paigutama vähemalt kümme protsenti Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi praegusest aastasest 51 miljardist eurost ümber taastuvenergia valdkonnas uute elektrivõrkude kiireks rahastamiseks?
Johannes Hahn
Lugupeetud Hans-Peter Martin! Ma tänan teid väga selle küsimuse eest. On oluline märkida, et praeguseks rahastamisperioodiks (2007-2013) on struktuurifondide rubriigi alla kuuluvad vahendid juba eraldatud ning selles on piirkondade ja liikmesriikidega kokku lepitud rohkem kui 400 tegevusprogrammi raames.
Kogu protsessi üks ülesanne rahastamisperioodi alguses on määrata kindlaks käimasoleva perioodi programmid ja otsustada, millised rahalised vahendid on konkreetsete programmide jaoks olemas. Vastavalt ühiste kohustuste või ühise haldamise kontseptsioonile vastutavad programmide kohapealse rakendamise eest liikmesriigid ja/või piirkonnad. Samuti kuulub nende pädevusse ja vastutusalasse projektide valimine ja rakendamine ning lõpuks jälgimine - vähemalt algtasandil.
Isegi praeguse perioodi alguses olid energiatõhusus ja taastuvate energiaallikate edendamine olulisel kohal. See on üks regionaalpoliitika prioriteetidest, mida viiakse ellu ka mitmes, umbes 400 eespool nimetatud programmis tehtud kohandatud ettepanekute teel.
Selle piirkondade ja liikmesriikidega tehtud kokkuleppe põhjal on praeguse perioodi eelarves jätkusuutliku energiapoliitika arendamiseks ette nähtud kuni 9,2 miljardit eurot ning tähelepanu keskpunktis on taastuvenergia ja energiatõhususe parandamine. Samuti lõime Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2009. aasta otsusega võimaluse, et kuni 4% Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest võib kasutada elamute energiatõhususe parandamise meetmetele. Sestsaadik on umbes pool liikmesriikidest seda kasutanud. Selle võimaluse kasutamisel ja realiseerimisel on eeskujuks olnud eriti Prantsusmaa.
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud volinik! Ärge ärrituge, vaid suhtugem asja tõsiselt. Tahaksin oma küsimuse teile ette lugeda. See on järgmine: kas komisjon on valmis paigutama vähemalt kümme protsenti praegusest aastasest 51 miljardist eurost ümber taastuvenergia valdkonnas uute elektrivõrkude kiireks rahastamiseks?
Teil oli nüüd päris palju meile rääkida. Kõik peab paika. Ainult asi pole selles. Asi on selles, et sellega antakse märku ja öeldakse: "Jah, me saime aru.” Jah, me teeme järeldusi Fukushimast. Jah, me suhtume tõesti tõsiselt 2020. aasta strateegiasse. Energiapöörde edendamiseks peame tooma elektrit Põhja-Saksamaalt Austriasse. Mu isa oli Austria Vorarlbergi liidumaa energiaettevõtte Vorarlberger Kraftwerke juhataja. Kindlasti on teil selles valdkonnas kogemusi. Vaja on elektriliine.
Minu küsimus on niisiis, et kas te olete isiklikult valmis andma hoogu sisse sellele kiirele rahastamisele, mille hädavajalikkusest kõik räägivad, mitte viima vaid ellu seda, mida teie eelkäijad on otsustanud?
Johannes Hahn
Lugupeetud Hans-Peter Martin! Lugesin teine küsimust väga tähelepanelikult. Seepärast andsin teile ka väga konkreetse vastuse regionaalpoliitika valdkonna õigusnormide põhjal. Nende õigusnormide olemus seisneb selles, et tegemist on liikmesriikide kokkulepetega, mida ei saa ühepoolselt muuta ei komisjon ega piirkonnad.
Mina isiklikult tahaksin, et selleks kasutataks juba olemasolevaid vahendeid, ja mul oleks selle üle hea meel. Ma käin nagu elav Tiibeti palveratas konverentsilt konverentsile, liikmesriigist liikmesriiki, ja palun, et kasutataks juba olemasolevaid vahendeid. Kuna taastuvate energiaallikate järjest laiem kasutuselevõtt on tõepoolest üks Euroopa 2020. aasta strateegia põhipunkte, eeldan, et tulevasel perioodil on eelarve selle valdkonna jaoks, kaasa arvatud regionaalpoliitika rubriigis, kindlasti suurem. Peale selle tehakse kindlasti koostöös Günther Oettingeriga investeeringuid taristutesse energiavarustuse ja üleeuroopaliste võrkude valdkonnas. Kui praegu püüavad piirkonnad lisaks juba olemasolevatele vahenditele vahendeid ümber jagada, oleme selles valdkonnas kindlasti meeleldi nõus sellise võimaluse loomise mõttega või pidama selle üle vähemalt tõsiseid arutelusid. Ent jällegi ei saa meie komisjonis neid lepinguid ühepoolselt muuta.
Teema: Struktuurifondidest tehtavate maksetega seotud eesmärkide täitmine
2011. aasta juuni lõpus esitab Euroopa Komisjon järgmise seitsmeaastase finantsraamistiku ettepaneku, mis hõlmab ajavahemikku 2014-2020. ELi regionaalpoliitikas on üksikute programmide puhul olnud tõsiseid probleeme suutlikkusega vahendeid kasutada. Lisaks on mitme programmi eesmärgid jäänud saavutamata.
Kuidas kavatseb komisjon tuleval eelarveperioodil arvesse võtta konkreetse liikmesriigi vastuvõtuvõimet, kasutades seda kriteeriumina struktuurifondidest vahendite eraldamisel?
Kas komisjon toetab ideed, et maksete tegemine tuleb uuesti üle vaadata, kui konkreetne piirkond on aastaid saanud struktuurifondidest raha, kuid seatud eesmärke ei ole täidetud?
Kas komisjon kavatseb kaaluda n-ö aegumismehhanismi rakendamist, millega konkreetsele sihtpiirkonnale seataks viimane tähtaeg, mille möödudes struktuurifondidest vahendite eraldamine lõpetatakse? Kas komisjon jagab seisukohta, et niisugune mehhanism aitaks luua ühtekuuluvuspoliitikat, mis on tugevamini orienteeritud tulemuse saavutamisele?
Kontrollikoja 2009. aasta aastaaruande andmetel esines kõige rohkem vigu ELi ühtekuuluvuspoliitika raames tehtud maksete puhul. Sama kehtib ka varasemate aastate kohta. Mida kavatseb komisjon olukorra parandamiseks ette võtta?
Johannes Hahn
Lugupeetud Anne E. Jensen! Ma tänan teid väga küsimuse eest. Mis puutub vastuvõtuvõimesse ja selle arvessevõtmisse tuleval programmiperioodil rahaliste vahendite eraldamisel, viitan kohe kehtivale rahaliste vahendite eraldamise ülempiiri reeglile ehk piiristamisele. Kehtib reegel, mille kohaselt, arvestades teatud liugskaalat liikmesriigi kohta, on struktuuripoliitika jaoks olemas ainult liikmesriigi üldise SKP abil mõõdetud konkreetne summa. Aastaeraldis ei tohi seda ülempiiri ületada.
Kindlasti kaalume tulevase perioodi puhul, kas praegune ülempiir on õigustatud ja kas vastuvõtuvõime paremaks kavandamiseks või tagamiseks on vaja teha kohandusi.
Mis puutub programmide vastavusse oma eesmärkidele, pean teile meelde tuletama viiendat ühtekuuluvusaruannet ja eelarve läbivaatamist käsitlevat dokumenti, milles on selgelt öeldud, et programmide tulemuslikkusele tuleb pöörata rohkem tähelepanu. Seetõttu on tulevaseks programmiperioodiks kavandatud mitmeid kontrolle ja stiimulsüsteeme, mille komisjon pakkus välja 2014. aasta järgset ühtekuuluvuspoliitikat käsitlevate seadusandlike raportite paketis.
Veamäära puhul rääkisin korduvalt, sealhulgas Euroopa Parlamendis, mitmeaastaste programmide auditeerimisega seotud metoodikaprobleemidest. Mitmeaastastele tegevustele eraldatud vahendid moodustavad kindlasti ligikaudu poole ELi eelarvest. Kontrollikoda kontrollib alati ainult jooksva aasta eelarve täitmist ja seepärast kaasnevad sellega metoodikaprobleemid, sest regionaalpoliitika raames kohaldatakse kolmandat auditeerimistasandit, samas kui kontrollikoja iga-aastane audit toimub juba esimesel auditeerimistasandil ja seetõttu on siin alati suurem veamäär kui programmitsükli lõpus, mida saame juba tõestada.
Igal juhul viis ka minu eelkäija Danuta Hübner koos Euroopa Parlamendiga ellu tegevuskava, mille tõhusust ja mõju on juba näha. Ent üks neist meetmetest andis ka peadirektoraatidele võimaluse peatada põhjendatud juhtudel maksed kuni kuueks kuuks. Näiteks eelmisel aastal kasutati seda võimalust rohkem kui viiekümnel korral. Kõiki neid maksete peatamisi võis enne tähtaja lõppu jälle tühistada, kui vaidlustatud küsimused olid lahendatud.
Ent veamäära puhul paluksin teil alati võtta arvesse ka seda, et regionaalpoliitikal on, kui soovite, n-ö lumesaha funktsioon, et seoses teatud seaduslikult väljatöötatud elementidega kontrollime, kuidas neid igapäevaselt rakendatakse, kui tõhusad need on ja milliseid probleeme need kaasa toovad. Riigihanke teemat on liikmesriikide, piirkondade ja lõplike abisaajatega korduvalt arutatud. Umbes 70% veamäärast jääb sellesse valdkonda. Kui meil õnnestub seda süsteemi lihtsustada - me käivitasime koos volinik Barnier'ga vastava algatuse -, vähendame ka selle valdkonna tegelikku veamäära. Püüame selles valdkonnas teha ära oma kodutöö ja edasi areneda.
Anne E. Jensen
(DA) Austatud juhataja! Tahaksin tänada volinik Johannes Hahni suurepärase vastuse eest, mis näitab, et ta suhtub neisse probleemidesse tõsiselt. Ilmselgelt ei ole majanduskriis neid probleeme vähendanud, mistõttu on paljudel riikidel raske leida vahendeid kaasrahastamiseks. Kas komisjon pöörab erilist tähelepanu sellele, mida see võiks tähendada järgmise programmiperioodi jaoks? Kas struktuurifondidest antav abi tooks tegelikult kaasa nende piirkondade arengu? Kas me näeme tulemusi? Kas komisjon pöörab tähelepanu ka sellele, mida saab teha tegelike - üldiste - arenguga seotud eesmärkide järelmeetmete parandamiseks, et neis ei pakutaks üksnes projekte, vaid et need tooks kaasa ka arengu?
Johannes Hahn
Austatud Anne E. Jensen! Meie järgmise programmiperioodi väljaöeldud eesmärgiks on struktuuripoliitika ja Euroopa 2020. aasta strateegia temaatiline seostamine, määral, mis on võimalik. Selles valdkonnas on olemas põhieesmärgid ja -prioriteedid, mida tuleb piirkondades kujundatud kohandamise käigus rakendada. Seejärel peavad piirkonnad enda jaoks mõned prioriteedid justkui menüüst välja valima, eriti siis, kui on tegemist konkureerivate piirkondadega.
Järgmisena seavad piirkonnad koos meiega komisjonis partnerlus- ja investeerimislepingus väga realistlikud, kuid ühtlasi nõudlikud ja mõõdetavad eesmärgid, ning lepivad neis kokku, et võiksime perioodi lõpus selgelt näha, kas omavahel kokkulepitud eesmärgid saavutati või äkki isegi ületati neid. Kui selguks, et neid ei saavutatud, oleks meil võimalus ühiselt uurida selle põhjuseid ja kas see oli tingitud riiklikest või rahvusvahelistest teguritest. Seejärel võiksime sellele tuginedes teha järeldusi tulevaste programmide kavandamiseks ja järgmiseks programmiperioodiks rahaliste vahendite eraldamiseks. See kujutab endast regionaalpoliitika väga materiaalset ja väga kvalitatiivset arengut tulevasel finantsperioodil.
Juhataja
Ajapuuduse tõttu vastamata jäänud küsimustele vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.

{'language': 'et'}