Přezkum rozpočtu (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o prohlášení Komise o přezkumu rozpočtu.
Janusz Lewandowski
člen Komise. - Vážená paní předsedající, dnes Evropská komise přijala své sdělení o přezkumu rozpočtu, aby mohlo být okamžitě představeno zde v Parlamentu zástupcům zvoleným občany.
Původně byl tento přezkum naplánován na období 2008-2009, ale řetězec událostí - pozdní přijetí Lisabonské smlouvy, pozdní jmenování Komise a poté nová strategie EU 2020 - je odpovědí na otázku, proč k přezkumu dochází až v říjnu 2010.
Na přezkum rozpočtu bychom měli nahlížet jako na nedílnou součást našeho uvažování o tom, jak učinit Evropu konkurenceschopnější, dynamičtější, přístupnější a udržitelnější. Nicméně nelze jej oddělit od politických cílů. Tohle je politika v číslech a i z historického hlediska byl s rozpravou o rozpočtu vždy spjatý určitý politický kontext. V minulosti se tento kontext týkal jednotného trhu, jednotné měny a rozšíření EU.
Mohli bychom si tentokrát přát lepší politické cíle, jelikož je jasné, že z Lisabonské smlouvy vyplývají nové povinnosti. Je také zcela zřejmé, že musíme najít společní evropské odpovědi na společné problémy v oblasti změny klimatu, energetiky, bezpečnosti a migrace.
Na druhé straně máme Evropu, která je euroskeptická, a navíc v období po krizi. Z těchto dvou faktů pramení skutečné napětí - či dokonce je mezi nimi rozpor - a my bychom toto napětí měli odstranit. Potřebujeme konsensus, potřebujeme se jednomyslně shodnout na příštím finančním výhledu.
Měli bychom vycházet ze zkušenosti a to je součástí přezkumu rozpočtu. Zkušenost nás učí, že musíme znovu nastolit rovnováhu mezi předvídatelností a flexibilitou. Od svého zavedení v roce 1988 přinesl finanční rámec do Evropy rozpočtový mír a předvídatelnost, poskytnul rozumný časový horizont pro naše regiony, zemědělce a badatele, aby mohli připravit a realizovat své projekty.
To je skutečný úspěch. Avšak tato předvídatelnost si vybrala svou daň v podobě velmi omezené flexibility a minulost dostatečně ukázala, jak často nás mohou potkat nepředvídané události. Můžeme být hrdí na některé akce, jako byla např. velkorysá a rychlá reakce na pákistánské záplavy a na problémy na Haiti, ale obecně vzato jsme pomalí. Trvalo jeden rok, než jsme zpřístupnili peníze na nástroj potravinové pomoci. Jsme nejpomalejší uvnitř Unie a rychlejší, pokud jde o včasné reakce na vnější problémy.
Poučení, které z toho vyplývá, tedy zní, že potřebujeme být flexibilnější. Musíme být schopni převést finanční prostředky a nevyužitá rozpětí jednodušeji, uplatňovat rozdělení na přednostní a nepřednostní položky. V přezkumu rozpočtu navrhujeme pevně stanovená rozpětí, která jsou na konci finančního výhledu vyšší, a také navrhujeme vytvořit rezervy zaměřené na výkon.
Dalším faktorem, který musíme vzít v potaz, je samozřejmě hospodářská krize a nové, inteligentně zacílené funkce rozpočtu by mohly sloužit jako protikrizový balíček pro malá a místní odvětví. Ten by mohl fungovat jako další nástroj pro půjčky vedle systému platební bilance. Také by mohl sloužit jako nástroj pro posílení Paktu stability a růstu.
Rád bych zmínil ještě jeden faktor přezkumu rozpočtu a tím je skutečnost, že diskuse o prioritách je vždy zastíněna čistým zůstatkem, což je typ přístupu k rozpočtu založený na odpovídající návratnosti, jenž má co dočinění s celou příjmovou částí evropského rozpočtu. Avšak impulsem k nalezení cesty ven z tohoto bludného kruhu by bylo, kdybychom byli schopni otevřených úvah bez tabu a kdybychom dokázali analyzovat nejen výdaje, ale také příjmovou stránku evropského rozpočtu.
Jak předseda Barroso prohlásil ve svém projevu nazvaném Stav Unie, toto není diskuse o tom, zda utrácet více či méně, nýbrž o tom, jak utrácet inteligentněji. Přezkum rozpočtu představuje mnoho návrhů, jak vytvořit evropskou přidanou hodnotu, jak dodat evropskému rozpočtu novou legitimitu.
Musíme to provést. Shromažďujeme zdroje na evropské úrovni, čímž umožňujeme členským státům, aby snížily své výdaje, vyhnuly se zbytečnému překrývání a aby návratnost jejich investic byla vyšší.
Vezměme si například výzkum a infrastrukturu. Zde můžeme docílit úspěchu tak, že budeme řešit společné problémy soudržným a koordinovaným způsobem, především v případě přeshraničních záležitostí, které jsou typické pro oblast energetiky, bezpečnosti, migrace a změny klimatu.
Můžeme ho dosáhnout tak, že projevíme solidaritu v případě přírodních nebo člověkem zaviněných katastrof a rozhodně můžeme, a měli bychom, využívat nástroje, které nám umožní jednat na globální scéně rozhodněji a zviditelnit Evropu jako největšího dárce (55 % veškeré pomoci).
To však nestačí. To, co nejvíce potřebujeme, a je to také součástí rozpočtového přezkumu, je zdrženlivost v oblasti administrativních výdajů. Také musíme mnohem profesionálněji zvládat rozsáhlé projekty a - tohle je samostatnou částí přílohy přezkumu rozpočtu - inovativní finanční nástroj musí tvořit více než 1 % výše evropského rozpočtu.
Největší smysl nakonec dávají vlastní zdroje. (Možná si ubírám čas ze závěrečné úvahy.) Je tak jednoduché kritizovat současný systém a tvrdit, že je nespravedlivý, složitý a je opakem toho, co požadují Smlouvy, ale když se dostaneme do diskuse o této věci, je stejně tak jednoduché vyprovokovat nepodložená obvinění,.
Musí být řečeno, že Lisabonská smlouva jasně vyžaduje, aby rozhodnutí o vlastních zdrojích bylo přijato jednomyslně a aby jej ratifikovaly všechny členské státy. Vnitrostátní daňová suverenita není ohrožena.
Nicméně stojí za to uvažovat o systému, který je bližší původnímu záměru, systému, který by umožnil Evropské unii být samostatnější a členským státům konsolidovat veřejné finance tím, že sníží své přímé příspěvky. Mohli bychom začít zrušením tohoto umělého vybírání daně z přidané hodnoty. Máme na seznamu šest možných kandidátů: jsou v dokumentu uvedeni a jsou vyčísleni v příloze, ale samozřejmě nikdo není dokonalý. Tím nechceme nahrazovat příspěvky členských států. Nahlížejme na to pouze jako na doplněk.
Přezkum rozpočtu je pro nás pozváním, zahájením rušného rozpočtového období v Evropské unii. Těším se na spolupráci s Evropským parlamentem. Je naší společnou odpovědností ukázat, že Evropská unie je schopna reagovat na problémy, a rozpočet - pokud bude inteligentně zaměřen na dané cíle - by mohl být nástrojem pro obnovení důvěry v evropský projekt.
Děkuji vám za pozornost.
Joseph Daul
Vážená paní předsedající, dámy a pánové, rozpočet na rok 2011 je prvním rozpočtem, o kterém je Parlament pověřen vyjednávat a hlasovat s použitím nových pravomocí podle Lisabonské smlouvy. Poprvé jsme upustili od vyzývání k veškerému navyšování celkového objemu finančních prostředků, které navrhuje Komise, a místo toho jsme upřednostnili realistický a politický přístup.
Realistický přístup, neboť naše členské státy byly vyzvány k tomu, aby vyvinuly nebývalé úsilí o stabilizaci a snížení svých veřejných financí. Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) je prvním, kdo je k tomu vyzývá. Snížení veřejných výdajů je v podstatě předběžnou podmínkou pro to, aby se naše hospodářství stala konkurenceschopnějšími a čelila mezinárodní konkurenci za příznivých podmínek. Nemůžeme tedy v letošním rozpočtovém roce žádat sedmadvacítku o výdaje, které nejsou v souladu s úsilím vyvíjeným našimi spoluobčany v rámci svých vlastních členských států.
Náš přístup je však rovněž politický, a to proto, že se domníváme, že rozpočet na rok 2011 nelze oddělovat od obecnějšího finančního kontextu budoucích let a jmenovitě od výhledu pro nadcházející finanční cyklus 2014-2020.
Dámy a pánové, jestliže existuje cíl, na který se náš Parlament musí v průběhu tohoto volebního období zaměřit, pak je to cíl zajistit, aby byly evropské politiky financovány způsobem, který odpovídá tomu, co je v sázce. Nejde nezbytně o to, abychom žádali o více peněz, ale spíše o to, aby bylo zajištěno, že úkoly, kterými je Evropská unie pověřená, bude možné splnit s náležitými finančními prostředky. Naše členské státy mohou dokonce ušetřit, snížit své příspěvky do rozpočtu Společenství, budou-li připraveny na to, že Evropa změní svůj finanční systém, jelikož je nyní již zastaralý, a začne využívat svých vlastních zdrojů. Euro vynaložené na evropské úrovni je vskutku výnosnější, produktivnější než euro vynaložené na úrovni vnitrostátní, protože evropské euro nemusí snižovat schodek.
Na vnitrostátní úrovni má euro nyní v některých zemích poloviční, ba i nižší hodnotu. Toto euro, které nebylo dosud sníženo, se opět na vnitrostátní úrovni vrací v podobě fondů soudržnosti, fondů pro rozvoj venkova a pro podporu inovací. Žádám Radu o to, aby tomuto novému přístupu k evropským financím věnovala náležitou pozornost. Jsem vděčný panu komisaři Lewandowskému za to, že již zahájil tuto diskusi s našimi ministry financí.
Evropané mají právo vědět, co jejich veřejné orgány utrácejí, ať už se jedná o orgány místní, regionální, vnitrostátní či evropské. Členské státy musejí být připraveny zdvihnout tuto hozenou rukavici. Vážený pane předsedo Rady, vážení pánové ministři, držíte ve svých rukou klíč k odemčení těchto diskusí a vyjednávání, aby se všechny členské státy mohly posunout kupředu, aby se euro, které je na bruselské úrovni, mohlo vrátit na úroveň občanů členských států a bylo mnohem produktivnější a vytvářelo nová pracovní místa na evropské úrovni. Prosím vás o to, tato příležitost tu stále je. Dejte nám pod stromeček prohlášení, že vlastní evropské finance a vlastní evropské zdroje se pod vedením vašeho předsednictví stávají předmětem seriozních diskusí a seriózních vyjednávání. Ujišťuji vás, že o této záležitosti budeme hovořit po mnoho budoucích let, pokud se nám podaří tento cíl splnit.
Stéphane Le Foll
Vážená paní předsedající, vážený pane Wathelete, vážený pane komisaři, rád bych promluvil, aniž bych se znovu vracel k diskusi, kterou jsme nyní vedli.
Diskutovali jsme o rozpočtu na rok 2011 v těžkých podmínkách, kterých jsme si všichni vědomi, tj. v podmínkách hluboké krize, která postihuje celou Evropu se schodky veřejných rozpočtů na vnitrostátní úrovni, což může vést ke dvěma hypotézám. Buď tyto schodky veřejných rozpočtů na vnitrostátní úrovni představují omezení evropského schodku, anebo musejí tyto schodky na vnitrostátní úrovni dát Evropě nový směr a novou chuť do života. Taková je otázka.
V první řadě vás žádám, pane komisaři, abyste se v situaci, kdy diskutujeme o přezkumu rozpočtu a kdy se chystáme jednat o rozpočtových výhledech na dobu po roce 2013, nenechal zcela pohltit kontextem současné krize, pokud se mi nechystáte říci, pokud se nechystáte všem evropským občanům říci, že Evropa bude ve skutečnosti zažívat krizi ještě dlouho.
Celý náš problém se vlastně týká otázky, jak zvládnout krizi a snížit naše schodky a dluhy a rovněž jak se připravit na to, jak se vymanit z krize. Tehdy přichází na řadu otázka rozpočtu. Z krize se můžeme dostat jen tehdy, a pan Joseph Daul to prohlásil před malou chvílí, pokud evropský rozpočet, vzhledem k tomu, že je evropský, bude schopen poskytnout nám zdroje, abychom získali zpět to, co dnes postrádáme: tj. růst, vytváření pracovních míst, inovace, výzkum. Právě to je v sázce a právě tímto způsobem bychom měli diskutovat o rozpočtu, a naopak bychom neměli dělat to, k čemu často míváme sklony, tedy dokola omílat téma krize a téma schodků, v čemž Rada doopravdy vyniká.
V Deauville jsem si dokonce všiml, že německá kancléřka a francouzský prezident ohlásili reformu Smluv, aniž by předtím mezi nimi a panem Van Rompuyem proběhla jakákoli diskuse, aby tak potrestali ty členské státy, které v budoucnu nebudou respektovat rozpočtovou disciplínu.
Tam jsme se dnes v Radě dostali, a přitom Parlament od nás, a zejména od Komise, žádá jediné, a to, abychom se pokusili posunout evropský projekt kupředu, k čemuž může dojít prostřednictvím rozpočtu.
Takže jste zaznamenali celou řadu otázek, na nichž se zcela shodneme. Potřebujeme vyšší míru flexibility. Jak je patrné, společně se nám musí podařit nalézt možnost pro mnohem flexibilnější rozpočet, jelikož se jedná o nutnost - v sázce je schopnost Evropy reagovat. Jedná se samozřejmě i o stanovení priorit a efektivní organizaci evropského rozpočtu. Všichni se bezpochyby shodneme na to, že se jedná o nutnost. Musíme spolu však jednat na rovinu v tom, že potřebujeme časový rozvrh, musíme si stanovit společné cíle. Pane komisaři, nemůžeme zůstat u prázdných slov a slibů, u psaných textů, které jsou ostatně nesmírně zajímavé a s nimiž souhlasím téměř na 100 %.
Nyní se budeme muset začít věnovat praktickým záležitostem a jmenovitě jistému zásadnímu tématu, kterému se vyhýbáme, tj. tématu vlastních zdrojů. Co musíme udělat, abychom měli zítra k dispozici vlastní zdroje pro Evropu, či spíše pro všechny občany Evropy, abychom se všichni dostali zpět na cestu růstu a na ještě pevnější cestu, kterou se Evropa zítřka vydá?
Očekáváme vaše ambiciózní návrhy, pane komisaři.
Guy Verhofstadt
jménem skupiny ALDE. - (FR) Vážená paní předsedající, chtěl bych jen říci, že se domnívám, že Komise vydala dobrý dokument, až na to, že tak učinila s patnáctiměsíčním zpožděním.
Skutečnost, že střednědobý přezkum měl být proveden před patnácti měsíci, je jinak nepodstatný detail, a tudíž není třeba ho znovu zmiňovat. Kdykoli se vedou vyjednávání, vnucují nám střednědobý přezkum, který přijde na řadu až na konci období. Něco takového je nepřijatelné a nesmí k tomu v budoucnu docházet.
Za druhé, zásadní bod tohoto textu se zabývá vlastními zdroji. Proč? Protože se jedná o základ Evropské unie. Otcové zakladatelé Evropské unie stvořili Unii, která se zakládá na vlastních zdrojích, na clech, daních z dovážených zemědělských výrobků a na DPH. Tak k tomu došlo. Národní příspěvky byly zavedeny kvůli britské slevě. Taková je realita. Musíme se tudíž vrátit k těmto vlastním zdrojům jako k základu financování. Musíme tak učinit hned, protože je to jediná šance, kterou máme, abychom posunuli Evropu kupředu. Musíme tak učinit i z demokratických důvodů.
V demokracii je nezbytná jedna věc: aby lidé platili své jednotlivé příspěvky přímo Evropě, a aby prostřednictvím těchto zdrojů tím pádem přispívali k fungování Evropské unie a kontrolovali jej.
Má druhá připomínka, vážená paní předsedající, se de facto týká záležitostí, o kterých se zde hovoří: že musíme snížit rozpočet Evropské unie a příspěvky na evropské úrovni, abychom zlepšili veřejné finance - to je hloupost. Skutečnost je taková, že finanční schodky - rozpočtové schodky v Evropě - se nyní vyšplhaly již na 868 miliard eur, tedy v řeči čísel na 7 % HDP Evropské unie. I když se budeme řídit myšlenkou omezování nákladů na evropské úrovni a úplného zmražení evropského rozpočtu, oněch 868 miliard eur by kleslo na 860 miliard eur. Taková je realita. Ve skutečnosti by měl být učiněn pravý opak: přenést odpovědnosti z vnitrostátní úrovně na úroveň evropskou, aby se snížily náklady členských států.
Obrana, výzkum, diplomacie, infrastruktura - to jsou oblasti, v nichž může být Evropská unie výkonnější a které mohou pomoci snížit rozpočtové schodky. Takže tak vypadá přístup, který musíte nyní se svými kolegy zaujmout, vážený pane předsedo Rady: musí dojít k pokroku v záležitosti vlastních zdrojů, protože jinak nedosáhnete dohody o rozpočtu na rok 2011.
Bas Eickhout
jménem skupiny Verts/ALE. - Vážený pane předsedající, děkuji panu komisaři za přezkum rozpočtu, který je konečně na světě. Klíčové na tomto přezkumu rozpočtu je to, že kriticky prozkoumáme, zda bylo prostřednictvím zdrojů Evropské unie dosaženo toho, co si myslíme. Spousta peněz proudí do zemědělství a do fondů soudržnosti - plní tyto vysoké finanční částky cíle, které jsme stanovili? Musím říci, že přezkum rozpočtu je na tento druh otázek poněkud chudý.
Zaměřme se však na budoucnost. Velice vítám váš přístup, pane komisaři, když říkáte, že se musíme zabývat cíli, na které se zaměřujeme ve strategii Evropa 2020 - cíli inovace, klimatu, zaměstnanosti a vymýcení chudoby. Těmto cílům by mělo být přisouzeno ústřední místo a měly by být rovněž využity pro přezkum rozpočtu. Mají význam pro naše zemědělské politiky a pro naše politiky soudržnosti a my od Komise očekáváme nějaké dobré a ambiciózní reformy, aby bylo zajištěno, že zemědělské politiky a politiky soudržnosti skutečně přinášejí výsledky, co se týče vymýcení chudoby, snižování skleníkových plynů, inovací a nezaměstnanosti. I toto je, domnívám se, velice důležité.
Chci se zaměřit na jisté klíčové myšlenky, kterým se věnujete, jako jsou např. některé nové nápady týkající se soukromých investorů. Musím říci, že toto téma soukromých investorů se probíralo již dříve, avšak ze zkušenosti s projekty ITER či Galileo víme, že neexistují, takže musíme zajistit, abychom na nich nestavěli, když nejsou v dohledu.
Co se týče Evropské investiční banky, ano, pokuste se EIB začlenit, avšak klíčová je demokratická odpovědnost investiční banky. Jak můžeme zajistit, aby i jejich investice plnily svůj cíl?
A konečně k tématu vlastních zdrojů. Znovu byla zmíněna daň z finančních transakcí, ale od Rady ECOFIN jsme se tento týden dozvěděli, že daň z finančních transakcí Komise nepodporuje - dokonce není ani seznamu pana Barrosa pro zasedání skupiny G20. I přesto je však v tomto dokumentu, v němž se uvádí, že těchto forem příjmů by šlo využívat. Jaký je postoj Komise k dani z finančních transakcí, vzhledem k tomu, že Komise je v tomto ohledu vágní a nekonzistentní?
Marta Andreasen
jménem skupiny EFD. - Vážený pane předsedající, v představeném střednědobém přezkumu víceletého finančního rámce Evropská komise podává zprávu, která, jak se domnívám, bude důvodem k obavám pro všechny Evropany, přesněji řečeno pro britské občany. Ačkoli panuje umírněný přístup k omezení výdajů společné zemědělské politiky, jsme svědky radikálnějšího pokusu o zrušení britské slevy. Co je však ještě horší, je patrný jasný záměr vytvořit nový vlastní zdroj. Evropská unie chce nyní jako zloděj přímo vybrat kapsy britským daňovým poplatníkům. Ať už jde o daň z uhlíku, bankovní odvody či cokoli jiného, je jisté, že daňoví poplatníci budou více zatíženi.
Když lidé uvidí, jak jim Evropská unie bere peníze, budou čím dál tím neliběji nést mrhání a nedostatek transparentnosti Evropské unie. Zrušení slevy a vytvoření nové evropské daně - nazývejme ji pravým jménem - nebude vyžadovat změnu ve Smlouvě. Dohoda uzavřená mezi německou kancléřkou a francouzským prezidentem o uvalení politických sankcí, jejichž cílem je zajistit finanční stabilitu, nicméně takovéto změny vyžadovat bude.
Chce-li Evropská unie větší moc, musí požádat o souhlas těch, kterým má vládnout. Chtějí-li politici Evropské unie novou Smlouvu, musejí dát nejprve lidem referendum. Nyní má "neotřesitelný Dave" šanci, aby splnil svůj nedodržený slib, že uspořádá o Evropské unii referendum. Neuvěřím, dokud to neuvidím.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Vážený pane předsedající, bylo by zajímavé, kdyby si pan Verhofstadt namísto toho, aby odcházel ze sněmovny, raději přečetl dokumenty Evropské komise. Jeden z nich vysvětluje, že tento přezkum rozpočtu se zdržel proto, že byla uzavřena dohoda s Parlamentem o tom, že bude proveden až poté, co Lisabonská smlouva vstoupí v platnost. Skutečně!
Chtěl bych poděkovat panu komisaři za sdělení, které nám představil a které je dobrým duševním cvičením toho, jak dosud finanční výhledy fungovaly a jak by měly fungovat ty následující.
Rovněž bych vám chtěl poděkovat za to, že jste upozornil na slabá místa tohoto výhledu, zejména na skandální neschopnost současného finančního rámce reagovat na neočekávané potřeby.
Rád bych vám připomněl, že jedinou reakcí, které jsme se dočkali, když se objevila nějaká nečekaná potřeba, bylo vzít peníze zemědělství, abychom jejich prostřednictvím mohli financovat něco jiného. K tomu již v budoucnosti nesmí docházet.
Avšak i když uznávám, vážený pane komisaři, jak složité je ve vaší současné pozici nabízet přezkum, který nesmí být za žádných okolností zaměňován za revizi, a i když uznávám, že jste již odvedl velký kus skvělé práce, nemohu odolat pokušení a nepřečíst nyní nahlas memorandum, které doprovázelo prohlášení, jež zde bylo představeno:
"Přezkum rozpočtu Evropské unie: často kladené dotazy". "Čím je sdělení o přezkumu rozpočtu?" "Čím není?" "Proč přezkum rozpočtu?"
(ES) Tři velmi elegantní otázky na vysvětlení nevysvětlitelného: totiž skutečnosti, že v tomto sdělení bohužel nejsou žádná čísla.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Vážený pane předsedající, ještě si pamatuji, jak jsme vždycky považovali víceleté plány v Sovětském svazu za politováníhodné, ale pokud se nepletu, vždy se jednalo pouze o pětiletky, zatímco my nyní máme velice neflexibilní víceleté rozpočty na dobu sedmi let. Jak to vidím já, jedním z hlavních problémů v současnosti - a slova pana komisaře Lewandowského na toto téma to potvrdila - je, že se příliš zaměřujeme na uskutečnitelnost. To koneckonců přináší prospěch pouze vlastním zájmům.
Máme samozřejmě jednomyslnost, a v tom spočívá největší problém. Přesto tím jediným, čemu v současnosti rozpočet Evropské unie slouží, jsou vlastní zájmy zainteresovaných stran: vlastní zájmy v oblasti zemědělství, rybolovu, v otázce soudržnosti a rovněž ve "starém" průmyslu, pokud tomu mohu tak říkat. Tyto vlastní zájmy zainteresovaných stran představují riziko pro dynamickou ekonomiku, kterou si přejeme v Evropě mít.
Vidím Evropu, a zejména rozpočet, jako obrovský ropný tanker. Je těžké změnit jeho kurz, ale nyní máme příležitost vytáhnout ho z vody a postavit do loděnice. Využijme této příležitosti a pokusme se zjistit, jestli bychom tento gigantický tanker nemohli rozebrat a udělat z něj několik mnohem menších motorových člunů.
A konečně, co se týče vlastních zdrojů, ty jsou důležité nejen proto, že Evropa pak bude mít své vlastní zdroje, ale také proto, že nám umožní bojovat s kontraproduktivním dopadem příspěvků členských států. Členské státy zajímá jediné, a to kolik peněz dokážou urvat z evropského rozpočtu, a toto chování by bylo vyřešeno systémem vlastních zdrojů.
László Surján
(HU) Pan komisař právě prohlásil, že rozpočet je číselně vyjádřenou politikou. S tímto rčením jsme všichni obeznámeni, ale vážený pane komisaři, kde jsou v tomto materiálu ona čísla? Vždyť právě čísla v něm zcela chybí. Takže nyní už vlastně nevím, o čem hovoříme. Střednědobá revize. I o tom už přede mnou hovořili jiní. Nacházíme se ve třetím čtvrtletí a já nevím, kdy bude tato revize za námi. Chtěl bych zde nicméně položit otázku. Směřuje rovněž k Radě. Snad se k nim dostane prostřednictvím překladu. Chtěl bych zkrátka říci, že bychom tuto revizi, nebo jak tomu hodláme říkat, měli dokončit letos. V roce 2011 nebude mít smysl pořád se zaobírat tím, co jsme chtěli udělat v roce 2008 nebo co jsme v onom roce udělat měli.
Myslím, že bychom se měli začít věnovat dalšímu rozpočtovému rámci, na němž jsme již do jisté míry pracovat začali. V Parlamentu probíhá v tomto ohledu seriózní práce a domnívám se, že stejně je tomu i v ostatních partnerských orgánech. Tato práce by měla zahrnovat odvážné reformy. Bylo zde zmíněno téma vlastních zdrojů. Je to skutečně nepřípustná situace, že jsme jediný parlament na celém světě, který sestaví rozpočet a necítí jeho břemeno tváří v tvář voličům, jelikož to nejsme my, kdo bere občanům jejich finance, ale zprostředkovatelé neboli vnitrostátní vlády.
Máme se obávat o suverenitu členských států, kterou sám Evropský parlament bere občanům, když zde zavádí své vlastní výdaje, společné evropské výdaje? Vím, že je to složitá otázka. Otázka suverenity je velmi důležitá. A důležitá je i jedna další otázka, vážený pane předsedající, jmenovitě skutečnost, že peníze, které utratíme, by měly být v souladu s aspekty subsidiarity, a my bychom neměli chtít přesouvat sem, na evropskou úroveň, žádné otázky, které přináleží členským státům. Děkuji vám za pozornost.
Reimer Böge
(DE) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, na jednu stranu oceňuji úsilí Komise o zkvalitnění této rozpravy o přezkumu prostřednictvím tohoto sdělení, ale na straně druhé otevřeně přiznávám, že svého času jsme měli odlišnou představu o návrzích přezkumu zakládajících se na společném prohlášení z roku 2006 a máme ji i dnes. Pokud se zachováme podle obsahu tohoto sdělení, bude to znamenat, že se do roku 2014 žádného přezkumu nedočkáme. To však znamená - jak už jsem řekl dříve -, že zásadní prvky lisabonské politiky, zakládající se na nové Smlouvě, nebo alespoň části, které se vztahují k rozpočtu, budou odloženy až do doby po roce 2014. Vyvstává potom otázka, zda si můžeme něco takového dovolit, a to zejména v kontextu globalizace, kdy je schopnost Evropské unie jednat na politické i ekonomické úrovni předmětem diskuse, a zda za něco takového můžeme přijmout zodpovědnost. Mám dojem, že tehdejší úřadující Komise a pan Prodi byli ve svých návrzích příliš ambiciózní a že současná Komise je naopak příliš opatrná.
Když přijde na to, udělat další krok, je samozřejmě důležité soustředit se na lepší právní předpisy, aby byla zajištěna podpora pro růst a zaměstnanost, zjednodušení, účinnost a snižování nákladů vzniklých při provádění programů ještě předtím, než začneme žádat o vyšší finanční částky. To mimochodem platí i pro výzkum, kde máme schodky a stále i žluté či červené karty od Účetního dvora. Je rovněž zapotřebí nových finančních nástrojů stejně jako diskuse o tom, co budeme dělat například s rozsáhlými inovačními, průmyslovými a výzkumnými projekty, jako je ITER či Galileo, či s projekty energetickými. Kývneme na ně, nebo na ně nekývneme? Pokud na ně kývneme, měly by být rovněž náležitě - a jinak než v předešlé době - financovány a dokončeny z evropského rozpočtu prostřednictvím celkového víceletého finančního programu?
Vzhledem k místy zavádějícím diskusím na úrovni členských států mi dovolte, abych řekl i něco o našich vlastních zdrojích. Je zcela v pořádku a v souladu se Smlouvou - ano, Smlouva to dokonce vyžaduje -, abychom se zabývali vlastními zdroji, jelikož Smlouva stanoví, že aniž by byly dotčeny ostatní příjmy, budeme sami financovat v první řadě ze svých vlastních zdrojů. Této diskuse bychom se měli účastnit všichni.
Jean-Luc Dehaene
(NL) Vážený pane předsedající, střednědobý přezkum víceletého finančního rámce, který nám dnes Komise představuje, je pro nás zároveň zklamáním i povzbuzením. Tento dokument je zklamáním v tom smyslu, že nepřináší žádnou vyhlídku na přezkum víceletého rámce na období 2010-212. Rozpočet na rok 2011 však prokázal, že něco takového je neobhajitelné. Finanční rámec vskutku nebere v potaz ani nové úkoly, které přináší Lisabonská smlouva, ani cíle strategie EU 2020. A to je vskutku neobhajitelné. Musí být zavedena přinejmenším vyšší míra flexibility. To však naštěstí obhajuje i Komise Vyšší míra flexibility by měla být zavedena do praxe již v roce 2012. Dokument je na druhou stranu povzbuzením v tom smyslu, že Komise konečně zahajuje diskusi o vlastních zdrojích. Tato debata může v příštích několika letech nabýt obrovských rozměrů - je obtížná, ale nevyhnutelná.
Smlouva stanoví, že rozpočet Evropské unie musí být financován z vlastních zdrojů. V současné době je z 80 % financován převody z vnitrostátních rozpočtů. To nejsou evropské vlastní zdroje, jedná se o součást vnitrostátních rozpočtových výdajů. Zatěžují vnitrostátní schodky, které se evropský Pakt o stabilitě a růstu snaží snižovat, takže členské státy se pokoušejí tyto převody snížit. Zároveň s tím toho od Evropy očekávají více, jak je patrné z Lisabonské smlouvy a ze strategie EU 2020.
Musíme tento rozpor odstranit. Můžeme toho dosáhnout pouze tak, že budeme mít skutečné vlastní zdroje. Ty musí rovněž umožnit snížení příspěvku členských států a zvýšení zdrojů Evropské unie. Jako na potenciální vlastní zdroje Komise oprávněně poukazuje na nové daně, které jsou přímo propojeny s oblastmi politik, které jsou vyvíjeny především na evropské úrovni. Rád bych se v této souvislost zmínil například o politice v oblasti klimatu či o regulaci finančního sektoru. Zbývá doufat, že i Evropská rada a Rada porozumějí tomu, že je nyní nutné co nejrychleji zahájit diskusi o vlastních zdrojích s ohledem na finanční výhled na rok 2014 a dále.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, velice mě těší, že se nám tento dokument dostal konečně do rukou. Je dobře, že vznikl a že nám byl nyní předložen. Člověk si samozřejmě může vždycky stěžovat, že k tomu mohlo dojít dřív a tak dále. Myslím, že bychom v tuto chvíli měli vyzdvihnout jeden konkrétní aspekt tohoto dokumentu, a to skutečnost, že se věnuje tabuizovaným otázkám. V této chvíli bychom neměli pokládat žádné otázky, které se jakýmkoli způsobem týkají rozpočtu, za tabu, ale naopak bychom měli hovořit o všem, a tudíž i o vlastních zdrojích. Tento rys je třeba za každou cenu vyzdvihnout.
Rovněž bych ráda varovala před jistým nebezpečím, které se týká diskusí o nových vlastních zdrojích. Jak všichni dobře víme, jedná se o velice komplikovanou diskusi, o diskusi, která může velice snadno zablokovat všechny ostatní rozhovory o tom, jak by měl vypadat rozpočet Evropské unie, a o tom, co jsme se již ze současného finančního rámce naučili. Neměli bychom se nechat zatlačit do slepé uličky. Měli bychom rozšířit obzory naší diskuse a nesetrvávat příliš dlouho u tématu vlastních zdrojů, které nám de facto znemožní, abychom nalezli nějaké řešení.
Ráda bych zdůraznila, že příjmová stránka rozpočtu Evropské unie by měla být stabilní a předpovídatelná. Měli bychom mít neustále na paměti velký úspěch rozpočtu Evropské unie, a sice skutečnost, že je vyrovnaný. Je to rozpočet, který nás neuvrhne do zadluženosti. Tato hodnota by měla i nadále zůstat hlavní zásadou. Rovněž bych ráda zdůraznila, že nové vlastní zdroje by měly přinést stabilitu a předvídatelnost příjmu Evropské unie, a nadto by nás neměly uvrhnout do zadluženosti. Myslím, že bychom toto měli zvážit a také mít na paměti, že současný příjem Evropské unie, zakládající se na hrubém národním produktu jednotlivých členských států, není tak špatný systém, abychom ho museli zavrhovat.
Nový systém by podle mého názoru měl být kombinací nového a starého. Měli bychom se hluboce zamyslet nad reformou, ale kromě toho bychom neměli a priori odmítat dobré tradice. Jinými slovy, jak pokračování, tak i změnu - to první nepopírá to druhé. Měli bychom začít od toho, co už dobře funguje, a neodmítat to, abychom neuvázli na mrtvém bodě s diskusí výhradně o vlastních zdrojích, a měli bychom se zamyslet nad tím, jak vytvořit nový finanční rámec.
Seán Kelly
Vážený pane předsedající, přezkumy rozpočtů jsou vždycky nezbytné. Platí to pro rodiny, platí to pro Evropskou unii a platilo to i pro Fagina, postavu z Olivera Twista. Když mu jeho kapsářská živnost zrovna nevynášela, prohlásil: "Myslím, že bychom to měli znovu promyslet".
Je dobře, že si to i my promýšlíme znovu. Zejména toho můžeme hodně udělat proto, abychom naše snahy učinili přijatelnějšími pro členské státy a jejich občany.
Za prvé, cíl snížit byrokracii o 25 % - a doufejme, že ještě o víc - je velice žádoucí a bude velice dobře přijat. Za druhé, musíme si přestát dávat vlastní góly. Bohužel mám stejný názor jako někteří euroskeptici, kteří prohlásili, že zvyšovat rozpočet na zábavu nebylo zrovna nejmoudřejší. Byla to voda na euroskeptický mlýn, ale domnívám se, že to zklamalo i eurooptimisty. Za třetí - a to je velice důležité -, celá otázka vytváření vlastních zdrojů je nanejvýš žádoucí. Myslím si, že náš pan předseda, pan Daul, měl pravdu, když prohlásil, že euro vynaložené na evropské úrovni má vyšší hodnotu než euro vynaložené na úrovni členských států. Myslím, že bychom se měli vydat touto cestou a jmenovitě vybídnout držitele rizikového kapitálu, kteří se zajímají o evropské projektové dluhopisy, k tomu, aby financovali různé projekty, které potřebujeme.
V oblasti výzkumu a vývoje máme cíl 3 %. Je to pro Evropu naprosto nezbytné, máme-li být konkurenceschopní a vytvářet nová pracovní místa, která potřebujeme. Rovněž si musíme udržet řádně financovanou SZP - pilíř číslo jedna pro to, aby bylo zajištěno, že z venkovské společnosti nebudou odcházet lidé, a pilíř číslo dva pro to, aby bylo zajištěno poskytování veřejných statků. Rovněž nelze smlouvat o cílech v oblasti obnovitelných energií a emisí CO2 - a samozřejmě ani o politice soudržnosti, která je velice úspěšná. Pokud se nám podaří toho všeho dosáhnout, dočkáme se nakonec 4% zvýšení HDP a 5,6 milionů pracovních míst navíc do roku 2020.
Markus Pieper
(DE) Vážený pane předsedající, ve Výboru pro regionální rozvoj jsme toho od přezkumu rozpočtu rovněž čekali hodně. Koneckonců, evropská strukturální politika a politika soudržnosti je zejména v posledních letech velice úspěšná. Přínos Fondu soudržnosti pro překonání krize byl značný, a to zejména v těch nejchudších regionech. Horizontální přístup ve spojitosti s cílem konkurenceschopnosti a zaměstnanosti přináší povzbudivé výsledky. Finanční prostředky Evropské unie nebyly dosud nikdy v historii využívány efektivněji, nikdy jsme nezačlenili větší množství malých a středních podniků do mezinárodních sítí a regiony nikdy nebyly lépe připraveny na to, aby mohly začít využívat evropské programy. Využívání a čerpání financování Evropské unie takto dává velice jasný a povzbudivý signál. Díky tomuto pokroku by mohly být do značné míry omezeny i nesrovnalosti, které jsou spojeny s využíváním strukturálních fondů.
Účetní dvůr, vědci i regiony nám o těchto záležitostech podávají informace, což už se však bohužel nedá říci o Komisi ani o členských státech. Ty jsou znatelně neochotné. Nedočkali jsme se skutečného střednědobého přezkumu rozpočtu ve vztahu ke strukturálním fondům. Toho hluboce lituji, protože vítr do zad, který by přezkum rozpočtu přinesl, by nám poskytl některé dobré důvody, proč pokračovat ve strukturální politice. Obsah je samozřejmě zapotřebí přizpůsobit cílům strategie 2020. Zdroje musejí být v mnoha oblastech využívány efektivněji. Struktura cílů a spolupráce se členskými státy a regiony však více než dostatečně dokázaly svou cenu. I v tomto případě jsme promarnili příležitost dokázat to prostřednictvím opravdového přezkumu rozpočtu.
Parlament má nicméně dobrou paměť vážené dámy a pánové. Až budeme hovořit o budoucím finančním výhledu, zmíníme se o úspěších regionální politiky. Až budeme hovořit o spolehlivosti této politiky, budeme hájit dlouhá období vyhrazená plánování strukturálních fondů. Až budeme hovořit o budoucích přezkumech rozpočtu, budeme vyzývat k tomu, aby byly povinné, protože pravidelné přezkumy rozpočtu přispívají k transparentnosti. Tuto skutečnost musíme brát v budoucnu seriózněji.
José Manuel Fernandes
(PT) Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, dámy a pánové, všichni jsme si dobře vědomi politických výzev, kterým čelíme: kromě jiných je to globalizace, boj se změnou klimatu, stárnoucí populace a zabezpečení energie. To všechno doprovází krize, která nevykazuje žádné známky toho, že by měla skončit. Chceme udržovat silný sociální stát, což bude rovněž zlepšovat naši konkurenceschopnost. Pro tohle všechno jsme vyvinuli strategii: strategii Evropa 2020. Tuto strategii je však zapotřebí financovat. Měli bychom určit množství peněz, které jsou pro účinné zrealizování této strategie třeba na každou politiku, abychom znali celkovou částku, kterou potřebujeme.
Obhajuji nyní samozřejmě metodu zdola nahoru, která se zakládá na sčítání. Jakmile budeme poté vědět, kolik potřebujeme, musíme přesně vymezit, jaké zdroje bychom měli získat. Zhruba 80 % rozpočtu Společenství je tvořeno vnitrostátními rozpočty a my musíme tuto závislost snížit, abychom respektovali Smlouvy samotné. Avšak tato strategie, strategie Evropa 2020, by měla být zahájena již nyní, a proto bych se chtěl zeptat, proč v současné době nedochází k revizi víceletého finančního rámce, aby byl v souladu s touto strategií, které jsme již všichni vyjádřili svou podporu.
Jutta Haug
(DE) Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, hned zkraje bych chtěla říci, že dokument, který se nám dostal do rukou, je dobrý. Je vyrovnaný, jak nám pan vždy Lewandowski sliboval - je vyrovnaný a obsahuje celou řadu návrhů a myšlenek ohledně toho, jak bychom mohli a jak bychom měli dále pokračovat v práci. Není to nicméně to, co jsme my v Rozpočtovém výboru jako odborníci na rozpočet čekali. Abych byla upřímná, očekávali jsme analýzu současného finančního rámce, a ti skuteční optimisté dokonce doufali, že se dočkáme malé revize zbývajícího období současného finančního výhledu. To, co se nám však dostalo do rukou, je pouhým nahlédnutím do budoucnosti. Téměř každá druhá kapitola hovoří o tom, že bychom se měli v souvislosti s naším rozpočtem více snažit, ať už ve vztahu k našim prioritám, k tomu, jak splnit cíle strategie Evropa 2020, k lepší spolupráci s našimi sousedy, lepší evropské infrastruktuře či naší budoucí zemědělské politice a politice soudržnosti. Tento dokument dokonce představuje myšlenky týkající se budoucí struktury našeho rozpočtu a délky příštího finančního období.
(Předsedající řečnici přerušil)
Elie Hoarau
(FR) Vážený pane předsedající, v Ženevě v prosinci roku 2009 uzavřela Evropské unie se zeměmi Latinské Ameriky dohody o banánech, v jejichž rámci došlo ke značnému snížení cla.
Po uzavření těchto dohod zavedla Evropská unie kompenzační opatření pro země AKT ve výši až 190 milionů eur, pokud se nepletu. Po roce 2009 byly mezi Evropskou unií a středoamerickými zeměmi uzavřeny nové dohody, v jejichž rámci se cla pro tyto země ještě více snížila.
Doprovodná opatření, která se očekávají v opravném rozpočtu, neberou tyto nové dohody v potaz. Země AKT však odhadly nezbytná doprovodná opatření na mnohem více než 190 milionů eur. Pozměněné rozhodnutí by podle mého názoru mělo brát požadavek afrických, karibských a tichomořských zemí v potaz.
Jelikož i já jsem volen volebním obvodem, ve kterém se produkují banány, budu tomuto rozhodnutí o opravném rozpočtu věnovat mimořádnou pozornost.
Mairead McGuinness
Vážený pane předsedající, myslím si, že je ještě příliš brzy na to, abychom hodnotili, jestli je tento dokument dobrý, či špatný, ale je dobře, že nějaký dokument máme, protože proces jeho vzniku byl velice dlouhý.
Chtěla bych přidat své komentáře zejména k části týkající se zemědělství, jelikož budu příští rok zpravodajkou pro rozpočet. Mám jisté obavy, pokud jde o výrazy, které se používají v kapitole o zemědělské politice. Tak například "radikálnější reforma", a nyní cituji tento dokument, "by znamenala, že bychom upustili od podpory příjmů a tržních opatření a priorita by byla dána ekologickým cílům a cílům v oblasti změny klimatu, a nikoli hospodářským a sociálním rozměrům SZP".
Rovněž zde najdeme naznačení, že žijeme v kultuře závislosti kvůli přímým platbám zemědělcům. Žijeme v kultuře, kdy zemědělci nedostávají dostatek prostředků od trhu na to, aby měli na slušné živobytí. Zemědělství je nyní hluboko pod průměrem a tento problém musí být vyřešen v rámci jakéhokoli směru, kterým budeme v budoucnu reformovat společnou zemědělskou politiku, avšak tento dokument vítám.
Ivailo Kalfin
(BG) I já děkuji Komisi za předložení tohoto dokumentu. Myslím, že poskytne materiál pro celou řadu diskusí v budoucnu. Obsahuje několik témat, o kterých, jak jsem si jistý, se bude v Parlamentu velice živě debatovat. Chtěl bych se postupně dotknout tří z nich.
To první se týká otázky, zda mohou být všechny politiky Evropské unie na obecné úrovni zastřešeny strategií Evropa 2020. Víme, že mnoho politik, které jsou pro Evropskou unii důležité, je od ní odvozeno. Přesto si však nemyslím, že například kapitola o udržitelném růstu je tím nejlepším místem pro zemědělskou politiku nebo že kapitola o růstu podporujícím začlenění je tím nejlepším místem pro politiku soudržnosti. Domnívám se, že jsou poněkud širší a že bude poněkud složité je zahrnout mezi cíle stanovené strategií Evropa 2020.
Za druhé bych se chtěl zamyslet nad obsaženými zásadami. Jedna z nich, kterou sdílejí všichni, je zásada solidarity, a ta je bezpochyby velice důležitá Musíme nicméně zabývat zdroji, a to včetně Fondu soudržnosti, nikoli pouze jako druhem solidarity, ale i jako prostředkem vyšší míry konvergence. Víme, že má obrovský hospodářský dopad, a to nejen mravní, ale tento dopad je také reálně spojen s hospodářskými výsledky.
Poslední otázka se týká vlastních zdrojů. V tomto případě je pozornost rovněž věnována poskytování půjček Evropskou unií, zajišťování půjček evropským rozpočtem a financování velkých projektů. Domnívám se, že pro nás může být složité hovořit o vypůjčování finančních prostředků, aniž bychom měli jasno ve svých vlastních zdrojích, a to včetně těch, které se odvíjejí od spolupráce s finančními institucemi, jako je Evropská investiční banka, či opětovné využívání nevyčerpaných prostředků z evropského rozpočtu namísto toho, abychom je vraceli členským státům.
Damien Abad
(FR) Vážený pane předsedající, jen slůvko k tomuto sdělení Komise. Lituji skutečnosti, že zejména v oblasti výdajů jsme v tomto sdělení poněkud nesmělí. Víte, že nás Rozpočtový výbor vyzývá k tomu, abychom neprováděli přezkum rozpočtu, ale spíše řádný střednědobý přezkum, nikoli jen tak pro zábavu, ale zkrátka proto, abychom analyzovali strukturu rozpočtových výdajů a vyvodili závěry o jistých aspektech těchto výdajů.
Víte stejně dobře jako já, že je nezbytné se znovu zaměřit na jisté aspekty výdajů v oblasti politiky soudržnosti, zaměřit se na velké průmyslové projekty, jako je ITER a další, které se vztahují k projektu Galileo, a rovněž chránit zdroje vyhrazené na zemědělskou politiku.
Na druhou stranu mi připadá, že v oblasti příjmů se Komise chová zajímavěji a odvážněji. Skutečně se domnívám, že dnes nemůžeme hovořit o rozpočtu Evropské unie, aniž bychom zahájili diskusi o vlastních zdrojích a komunitizaci nebo se zmínili o jistých oblastech výdajů. Domnívám se, že se jedná o naprosto zásadní a elementární téma pro budoucnost Evropské unie. Z tohoto důvodu doufám, že společně budeme moci nalézt způsoby, jak lépe financovat naše priority - ať už jde o mládež, vzdělání či jakékoli další priority, o nichž jsem se nyní zmínil -, protože musíme společně určit oblasti výdajů s vysokou přidanou hodnotou, abychom se vyhnuli opakování toho, co se nyní bohužel děje s Evropskou službou pro vnější činnost.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Vážený pane předsedající, pravda je taková, že jak již mnoho mých kolegů poslanců podotklo, sdělení Komise jsme netrpělivě očekávali. Paní Haugová zcela oprávněně prohlásila, že mnoho z nás očekávalo výsledky tohoto sdělení s optimismem a že jsme skutečně očekávali, že předloží přezkum současného finančního rámce.
V tomto ohledu musím říci, že dokument, který nám zde byl představen, mě výrazně zklamal, jelikož důvodem, proč jsme vám umožnili počkat s předložením tohoto dokumentu až do doby, než Lisabonská smlouva a strategie Evropa 2020 vstoupí v platnost, byla skutečnost, že jsme si přáli něco konkrétnějšího. Pravda je taková, že tento povšechný dokument by mohl být klidně předložen v roce 2007 nebo 2008, takže vlastně nevím, proč jsme na něj museli čekat.
V každém případě je vždycky důležité vyzdvihnout něco pozitivního a podle mého názoru se všichni shodneme na tom, že byste měli konečně zahájit diskusi o vlastních zdrojích. Již jste slyšeli, že Parlament k tomu také vybízí, a my doufáme, že i Rada, která této rozpravě naslouchá, se k nám v této záležitosti připojí: poté to budeme moci vyzdvihnout jako pozitivní prvek.
Isabelle Durant
(FR) Vážený pane předsedo, ať už se na tuto situaci díváme optimisticky či pesimisticky, tento dokument pořád obsahuje užitečné informace a podle mě nejvíce záleží na tom, co s ním provedeme - co s tímto dokumentem provede Parlament. Podle mě obsahuje některé zajímavé věci, což jsme dnes prohlásili jak my, tak i mnoho dalších již dávno přede mnou.
Téma vlastních zdrojů je pochopitelně tím nejdůležitějším, o čem musíme diskutovat. Rovněž souhlasím s tím, že informace obsažené v tomto dokumentu lze konkrétně využít pro strategii Evropa 2020, ale trvám na tom, že existují i jiné věci než jen dokument o strategii 2020. Jednoznačně na tom musíme zapracovat, ale máme tu také otázku zemědělské politiky a otázku dopravních sítí, stejně jako další dva dokumenty, kterým musíme rovněž věnovat svou pozornost.
Na mysli mám především zprávu pracovní skupiny pro správu ekonomických záležitostí v čele s panem Van Rompuyem, která rovněž zdůraznila celou řadu otázek vztahujících se ke koordinaci rozpočtu. A konečně, na základě toho, co navrhujete, budeme rovněž muset pracovat na všech příležitostech, které nám budou předloženy, a na mysli mám zejména jednu další konkrétní zprávu: slavnou zprávu pana Montiho - Nová strategie pro jednotný trh -, která představuje druhou stranu rozpočtových politik, jinými slovy všechno, co se vztahuje k finanční spolupráci.
Domnívám se, že tuto rozpravu o návrzích Komise není možné oddělit od všech dalších otázek, které byly vzneseny v ostatních evropských orgánech, protože se nakonec jedná jen o různé fáze téže diskuse.
Jan Olbrycht
(PL) Máme v rukou velice zajímavý dokument a mělo by být řečeno, že již poměrně dlouhou dobu čekáme na dokument, který by neobsahoval žádná čísla, a v tomto Komise dodržela své slovo. Obdrželi jsme dokument, který v podstatě obsahuje jisté prvky programu a jistá prohlášení. Jako Evropský parlament bychom se vskutku měli podívat na to, co nám dnes Komise sděluje.
Je to například téma, které je dnes velice důležité pro nás, poslance Evropského parlamentu, totiž diskuse o vztahu mezi strategií 2020, o které tu už dnes byla řeč, a politikami Evropské unie. Jestliže předloží Komise v tomto dokumentu možnost organizace rozpočtu kolem strategie 2020, pak toto prohlášení v podstatě znamená, že zde existuje možnost začlenění většiny politik Evropské unie do strategie 2020. To si můžeme v tomto textu přečíst - je to tam jasně napsáno. Reorganizace struktury rozpočtu v zásadě znamená reorganizaci politik Evropské unie. Z prohlášení, že politika soudržnosti má být hlavním nosným prvkem strategie 2020, máme radost, a my se rozhodně pokusíme přeložit tato oznámení a prohlášení do jazyka konkrétních rozhodnutí.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Vážený pane předsedající, i já bych chtěl prohlásit, že se jedná o zajímavý dokument. Názorně demonstruje zájem Komise a bylo by rozumné, kdyby Evropský parlament tohoto dokumentu využil. Rovněž bych rád podotknul, že za povšimnutí stojí dvě témata, totiž téma vlastních zdrojů a otázka zemědělské politiky.
Giovanni La Via
(IT) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, zaprvé musím poděkovat panu komisaři, jelikož tento dokument skutečně existuje. Tentokrát hovoříme o něčem na papíře, a nikoli - jak tomu bylo již při několika příležitostech - jen o slovech, která byla vyřčena, ale ze kterých nevznikl žádný hmatatelný dokument.
Přesto člověk, jako je tomu vždy, když vypracuje úvodní hodnocení nějakého dokumentu, nalezne jak jeho pozitivní, tak i negativní stránky. Jsem částečný optimista, jelikož se v něm hovoří o vlastních zdrojích, tj. o tématu, u kterého Parlament doufal, že bude vyřešeno již před nějakou dobou, a dojde tak ke snížení příspěvků členských států a zvýšení šancí na rozsáhlé investice, které Evropa potřebuje.
Co se týče tématu víceletého finančního rámce, píše se zde o pěti a pěti letech, avšak já mám obavy, že se dočkáme dalšího střednědobého přezkumu, protože jestliže se příští přezkum bude podobat tomu minulému, na který jsme museli čekat tak dlouho, rozhodně to nebude pozitivní krok. Píše se v něm ovšem i o spojitosti se strategií Evropa 2020, a to je něco, s čím souhlasím, jelikož se jedná o jednu ze stanovených priorit této sněmovny.
Na druhou stranu jsem však zároveň i pesimista, protože co se týče tématu společné zemědělské politiky, tento dokument se mnohokrát zmiňuje o veřejných statcích a službách, které musí zemědělství poskytovat lidem, ale jen zřídka se zmiňuje o primární zemědělské produkci a konkurenceschopnosti tohoto sektoru.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Dámy a pánové, přezkum rozpočtu se stal zdrojem mnohých obav, ale způsob, jakým ho pan komisař představil, byl tak chytrý, že jsme poněkud uklidnili a upokojili. To ovšem neznamená, že by pan komisař neprezentoval i mnoho problémů, kterým nyní musíme věnovat svou pozornost. Jak můžeme například najít rovnováhu mezi výdaji a příjmy? Měli bychom ty první snížit a ty druhé zvýšit? Možná bychom si měli položit otázku ohledně toho, jak zvýšit efektivnost zdrojů Evropské unie a jak je vynakládat inteligentnějším způsobem.
Musíme začít s přesunem od financování tradiční infrastruktury k financování struktury výzkumné. Musíme však nalézt určitou rovnováhu, která bude zohledňovat rozdílný stupeň rozvoje jednotlivých členských států. Víme, že každé euro vynaložené z rozpočtu Evropské unie je hodnotnější než euro z rozpočtu vnitrostátního. Mějme však na paměti, že každé euro vyplacené do rozpočtu Evropské unie rovněž znamená značné výhody a návratnost pro toho, kdo je vyplatil, a nejen pro toho, kdo toto euro obdrží z rozpočtu Evropské unie. Je důležitým postřehem, že čistí přispěvatelé rovněž získávají značné výhody ze zdrojů, které vyplatili do rozpočtu Evropské unie.
Janusz Lewandowski
člen Komise. - Vážený pane předsedající, děkuji vám za vaše komentáře. Toto není pouhá shoda místa a času - v rozpravě byla vytvořena jasná spojnice mezi přezkumem rozpočtu a ročním rozpočtem na rok 2011, ba dokonce i doprovodnými banánovými opatřeními. Na to je opravdu hodně, hodně pozdě. Upřímně řečeno, nacházíme se uprostřed finančního výhledu na období 2007-2013, tři roky máme za sebou a tři roky nás ještě čekají.
Děkuji vám za vaše povzbuzení a děkuji vám také za to, že jste zaujali ambiciózní přístup k dalšímu kroku, kterým je budoucí finanční výhled. Děkuji vám za váš ambiciózní přístup při diskusích o obou stránkách rozpočtu včetně vlastních zdrojů (pan Daul, pan Le Foll, pan Verhofstadt, pan Böge, pan Dehaene, pan Abad, pan Fernandes, pan Kalfin, paní Durantová a pan La Via). Děkuji vám za váš podnět k tomu, abychom usilovali o flexibilitu (pan Garriga) a zjednodušení (pan Daul).
Pan Eickhout se ptal na stanoviska k dani z finančních transakcí či daně z finančních činností. V příloze najdeme jemný náznak toho, že preferováno nebude zdaňování pohyblivých operací, které může snadno podléhat únikům, ale spíše korporací, tj. daň z finančních činností. Abychom se vyvarovali únikům, nepotřebujeme mezikontinetální dohody.
Pan Garriga a pan Surján jsou zklamáni kvůli číslům. Je zde příloha, která obsahuje určité vyčíslení a rovněž posouzení dopadů v oblasti soudržnosti. To je hlavní bod, který jsem očekával, vzhledem k tomu, že znám postoj Parlamentu. Nejedná se o revizi čísel na roky 2011-2013, jak prohlásil pan Böge, paní Gardiazábalová Rubialová, paní Haugová, pan Dehaene a pan Abad.
Nemůžeme jen tak zničehonic provést úpravy. Potřebujeme právní základ - můžeme se každoročně přizpůsobovat Lisabonské smlouvě a strategii EU 2020. To je proveditelné a jedná se o práci, která nás čeká v letech 2011, 2012 a 2013, ale nelze ji udělat jedním tahem tak, že bychom jednoduše provedli vyčíslení, aniž bychom měli právní základ, a zavedli do rozpočtu nové požadavky.
Ještě nevíme, co vzejde z dohody o ITER a z ostatních rozsáhlých programů, které by do roku 2013 měly být nákladnější. Možná že jste zklamáni, ale tak zní moje odpověď.
Co se týče zemědělství, jedná se o vyvážený postoj. Paní McGuinnessová, víte, že existují i radikálnější názory na to, k čemu by se měly využívat výdaje na zemědělství. Nezapomínejme ani na silnou politickou obranu. Jsme tu proto, abychom přišli s vyváženým stanoviskem, protože koneckonců je to celé věc kompromisu a my bychom měli dosáhnout konečné dohody všech 27 zemí.
Ještě jednou vám děkuji za vaše komentáře.
Předsedající
Pane Lewandowski, vy jste byl vždy vynikajícím poslancem tohoto Parlamentu a v otázce rozpočtu jste stál na naší straně. Doufáme, že zkušenosti, které jste zde získal, nevyužijete proti Parlamentu, ale spíše k tomu, abyste dosáhl konsensu s Parlamentem, a v tomto ohledu vám věříme.

{'language': 'cs'}