Az 1/2010. számú költségvetés-módosításban (I. szakasz, Európai Parlament) tervezett bevételek és kiadások (vita)
Elnök
A következő napirendi pont az 1/2010. számú költségvetés-módosításban (I. szakasz, Európai Parlament) tervezett bevételekről és kiadásokról szóló jelentés, amelyet a Költségvetési Bizottság részéről Vladimír Maňka készített.
.
Vladimír Maňka
előadó. - (SK) Mindannyian nagyon jól tudjuk, hogy csak európai szinten tett közös erőfeszítésekkel leszünk képesek megfelelni a XXI. század legnagyobb kihívásainak, amelyek az éghajlatváltozás, a nyersanyagokkal és az energiával kapcsolatos kockázatok és költségek, a gazdasági globalizáció és a biztonságunkat érintő fenyegetések.
Ahhoz, hogy Európa szembe tudjon nézni ezekkel a problémákkal, hatékony és összetett eszközöknek kell a rendelkezésére állniuk. A Lisszaboni Szerződés biztosítani fogja ezeket az eszközöket.
Decemberben jóváhagytuk az európai intézmények 2010-re szóló költségvetését. A Lisszaboni Szerződés végrehajtásával összefüggő okokból a költségvetésre irányuló munkánk decemberben nem fejeződött be, hanem áprilisig folytatódni fog. Jelenleg a Szerződés hatálybalépésének kezdeti szakaszában járunk, és az EU-nak kezdettől megfelelő forrásokkal kell rendelkeznie az új politikák végrehajtásához. A Lisszaboni Szerződés hatással van az Európai Parlament és más intézmények szolgáltatásainak teljes körére. Ami az Európai Parlamentet illeti, az együttdöntés drasztikusan növekedni fog, és a jogalkotás akár 95%-ára is kiterjedhet - olyan területekkel bővült, mint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése, a mezőgazdaság, a halászat, a kutatás és a strukturális alapok. Fokozódik a Tanácsban a minősített többségi szavazás alkalmazása, és számos új jogalapot hoznak létre például az idegenforgalom, a sport, az energia, a polgári védelem, az igazgatás és az együttműködés területén. Ez mind fokozni fogja általában az EU jogalkotási tevékenységeit, ami jelentős általános hatást gyakorol az Európai Parlament hatásköreire és tevékenységeire, és ezáltal az igazgatás erősítésének szükségességére is.
Az Európai Parlament elnöksége által a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatban javasolt költségvetés-módosítás fő prioritása annak biztosítása, hogy az Európai Parlament elégséges forrásokkal rendelkezzen jogalkotási szerepének betöltéséhez. Emlékezzünk arra, hogy az Európai Parlament még 1988-ban határt szabott saját szükségleteinek. Ezt a határt az intézmények teljes igazgatási költségeinek 20%-ában határozta meg. 2006-ban, a 2007-2013-re szóló többéves pénzügyi keretről folyó tárgyalások során az Európai Parlament jóváhagyta ezt a határt mint az intézmények teljes igazgatási költségének maximumát. 2006 óta a képviselők statútumának hatálybalépésével emelkedtek az Európai Parlament költségei, annak ellenére, hogy ugyanennek a képviselői statútumnak a második oldalán a tagállami költségvetésekben különítenek el forrásokat. Ma fedeznünk kell azokat a költségeket is, amelyek az Európai Parlament Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével kapcsolatos új szerepköréből adódnak. El kell mondani, hogy a 20%-os kiadási határ nem vette figyelembe sem a képviselők statútumát, sem a Lisszaboni Szerződést. Annak ellenére, hogy a képviselők statútuma a Lisszaboni Szerződés része, mi a Költségvetési Bizottságban ragaszkodtunk ahhoz, hogy az Európai Parlament 2010. évi költségvetése betartsa az eredeti többéves pénzügyi keret 20%-os határát. Ezt el is értük.
A 2011. évi költségvetés elkészítésekor azonban gondosan kell meghatároznunk az új képletet annak érdekében, hogy biztosított legyen a költségvetés fenntarthatósága a rákövetkező időszakban. Szeretném hangsúlyozni, hogy a költségvetés fenntarthatósága legjobban úgy érhető el, ha a költségvetést a tényleges szükségletekre, nem pedig inflációs mutatókra alapozzuk. Csak ez a megközelítés biztosítja, hogy a költségvetés csak a tényleges szükségleteket tükrözze, és ezáltal növekedjen annak átláthatósága és eredményessége.
José Manuel Fernandes
a PPE képviselőcsoport nevében.. - (PT) Ez a költségvetés-módosítás a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének az eredménye. A Parlament új hatásköröket és új felelősségeket vállalt, így rendelkeznie kell a megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy fel tudjon nőni ehhez az új kihíváshoz. Szeretném hangsúlyozni, hogy az európai polgárok kiváló jogalkotást követelnek a Parlamenttől, és ennek biztosításához fontos a képviselők, a bizottságok és a képviselőcsoportok szükséges eszközökkel történő ellátása.
Ebben a költségvetés-módosításban teljesülnek a jogi és költségvetési szabványok és a megfelelő pénzügyi fegyelem. Továbbá úgy véljük, hogy a költségvetési fegyelemre és a megtakarításokra való törekvésre e költségvetés végrehajtása során nagyobb szükség van, mint valaha, és ezt az európai polgárok el is várják. Ezért szeretnénk ismételten megerősíteni a nullbázisú költségvetés készítésének fontosságát, amely nagyobb szigort és átláthatóságot garantál, és emellett sürgősséggel tájékoztatást kérünk az Európai Parlament tényleges állandó költségeiről is. Kitartunk az ingatlanpolitika terén a hosszú távú tervezés szükségessége mellett is, a költségvetés fenntarthatóságának biztosítása céljából.
Szeretnénk rámutatni arra is, hogy 4 millió euróval csökkentettük az ingatlanokra vonatkozó előirányzatot. Ily módon a költségvetés teljes összege most az eredeti, első olvasatban elfogadott fejezet - az 5. fejezet - 19,99%-a.
Biztosak vagyunk abban, hogy ezek az intézkedések segíteni fognak abban, hogy képesek legyünk kezelni az európai polgárok jogos aggodalmait, elvárásait és igényeit.
Göran Färm
az S&D képviselőcsoport nevében. - (SV) Elnök asszony, ez a költségvetés-módosítás elsődlegesen gyakorlati jellegű, minthogy célja a Parlament eljárásainak hozzáigazítása a Lisszaboni Szerződés alapján rá háruló új feladatokhoz. Egy bekezdés azonban elvi pont; ez azt az immár 20 éve hozott döntést illeti, amely szerint a Parlament legfeljebb 20%-ban részesülhet az EU igazgatási költségvetéséből.
E döntés következtében kismértékben túllépjük ezt a korlátot - ez azonban inkább technikai változásokból, nem pedig egy új politikából fakad. Mindazonáltal emiatt vita indult el a 20%-os szabályról. Hacsak nem kerül sor jelentős csökkentésekre, a határt túllépjük, amint a mai döntés 2011-ben teljes mértékben kifejti hatását. Jó ok van arra, hogy megvitassuk e 20%-os szabály megváltoztatását, mivel a Parlament szerepe nagyobb mértékben változott, mint a többi intézményé, de kellő mérlegelés nélkül nem vethetjük el ezt az elvet.
Főként két szempontra gondolok. Először is figyelembe kell vennünk, hogy sok tagállamra jelenleg rendkívüli nyomás nehezedik, hogy csökkentse a személyzetet és a fizetéseket. Ebben a helyzetben nem folytathatjuk az EU igazgatásának bővítését tekintet nélkül a költségekre. Másodszor szem előtt kell tartanunk, hogy az EU igazgatási költségvetését a többi intézménnyel közösen utaljuk ki, és az 1988-as határozatban megígértük, hogy amennyiben a 20%-os szabály elvetését mérlegelnénk, erre csak a Tanáccsal folytatott párbeszédet követően kerülhet sor. Ez különösen fontos, ha a Tanáccsal küszöbön álló nehéz tárgyalásokra gondolunk a Külügyi Szolgálattal, a költségvetési rendelettel, a hosszú távú költségvetéssel kapcsolatban - és így tovább.
A jelentés mellett szavazok, de ugyanakkor a jövőt illetően szeretnék óvatosságra inteni.
Angelika Werthmann
(DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a Lisszaboni Szerződés erősíti az EU egészét. Erősíti az európai polgárok részvételét, és erősíti az Európai Parlamentet is. Az Európai Parlament felértékelődése nagyobb jogalkotási kötelezettségekkel is jár. Ezeknek minden egyes képviselőnek legjobb tudása és meggyőződése szerint eleget kell tennie.
Ezzel összefüggésben szeretném megemlíteni a jogalkotási kiválóság szlogent is. A parlamenti költségvetés módosítására adott "igen” szavazatom feltételhez kötött. Tekintettel az egyre mélyülő válságra nagyobb körültekintéssel kell kezelnünk pénzügyeinket. Parlamenti képviselőként azonban egyben kötelesek vagyunk a lehető legjobb módon végezni jogalkotási munkánkat. E kettős követelménynek meg kell felelni.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Elnök asszony, e Parlament képviselőinek a Költségvetési Bizottságba vetett bizalmát bizonyítja, hogy a Parlament költségvetésének jelentős emeléséről szavazunk, ideértve a képviselők parlamenti asszisztensi juttatásait, és gyakorlatilag csak a Költségvetési Bizottság négy vagy öt tagja van jelen. Ez jó jele annak, hogy bíznak bennünk.
Az azonban, hogy megjelent itt a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportjának és az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportjának két koordinátora, annak megerősítésére szolgál, hogy teljes mértékben egyetértünk ezzel a költségvetési emeléssel, mivel úgy véljük, hogy nem sérti a magunk számára felállított takarékossági szabványokat.
Az Európai Parlament egy nagyon különleges intézmény, mint azzal képviselőtársam, Färm úr, is tökéletesen tisztában van. Svédországban vagy Spanyolországban, ha folyamatosan növelnénk régióink méretét, a parlamenti képviselőink számát és funkcióinkat, bármely tagállamnak növelnie kellene parlamentjének költségvetését.
Éppen ez történik az Európai Parlamenttel, és ezért emellett kell szavaznunk.
Igaz, hogy az elkövetkező években gondoskodnunk kell majd arról, hogy ez a kiadás fenntartható legyen, és ez meg fogja kívánni tőlünk, hogy komolyan beszéljünk az ingatlanpolitikáról és a személyzetre és az irodai berendezésekre vonatkozó jövőbeni politikákról. Mindezeket a jövőben a fenntarthatósággal és a kiadások hatékonyságával összefüggésben mérlegelni kell.
A Parlament Elnöksége és a Költségvetési Bizottság néhány ponton eltérő álláspontra helyezkedett, mivel az Elnökség a képviselők szükségleteit védi, mi pedig a Költségvetési Bizottságban a takarékosság és a költségvetési realitás mellett állunk ki.
Úgy gondolom azonban, hogy a megállapodás jó, és azt holnap problémák nélkül el fogjuk tudni fogadni.
Derek Vaughan
Elnök asszony, az S&D képviselőcsoport nevében beszélek, de a legtöbb képviselő felismeri, hogy a Lisszaboni Szerződés után több forrás szükséges. Felmerül azonban számos kérdés e javaslatok időzítését és megalapozottságát illetően. E kérdések közül néhányat a kollégák már felvetettek.
Vannak más kérdések is. Ha például többlet személyzeti erőforrásokat kapunk, ez milyen bizonyítékokon alapul? Egyszerűen légből kapott számokat használtak fel? Vagy ha ez bizonyítékokon alapult, úgy gondolom, meg kellett volna kapnunk ezeket a bizonyítékokat.
Ezenkívül hogyan fogják elosztani a titkárság többlet személyzetét? Úgy gondolom, erről is tájékoztatást kellett volna kapnunk.
Azt is gondolom, hogy ha elfogadjuk az asszisztensi juttatás havi 1 500 EUR összegű emelését, akkor más költségeket is meg kell vizsgálnunk, a nagyobb irodaterület költségét, amelyre szükség lehet. Ami azt illeti, az ezzel kapcsolatos összesített költséget kellene megkapnunk.
Nehéz döntés vár holnap a képviselőkre. Mindig ellentmondásos, ha valakit arra kérnek, hogy saját magának adjon forrásokat. Ha minden információt megkaptunk volna, amit kollégáim és jómagam kértünk, ez megkönnyíthette volna a képviselők számára a holnapi döntés meghozását.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Tekintettel a késői órára, amikor ezt megvitatjuk, azt lehetne gondolni, hogy takargatnunk kell a saját költségvetésünket.
Elnök asszony, a Lisszaboni Szerződés nyilvánvalóan több kötelezettséget, több hatáskört és több munkát ad nekünk, de hogy ez azt is jelentené, hogy átfogóan több személyzetre lenne szükségünk a bizottságok, csoportok és egyes képviselők számára? Efelől vannak kétségeim. Úgy gondolom, hogy ha politikusabb és eredményesebb munkavégzést kívánunk megvalósítani, ezt legjobban a jelenlegi költségvetés korlátjain belül tehetjük meg.
Végezetül, elnök asszony, úgy tűnik, hogy számos lépés van, amelyet meg kell tennünk. Nemcsak egy idei, egyszeri emelkedésről beszélünk, mert láthatóan jövőre is emelni fogjuk a költségvetést, és képviselőcsoportom ezt nem támogatja. Ha most a Lisszaboni Szerződés okán állapodunk meg emelésben, akkor ez az egyetlen alkalom, amikor ezt az érvet felhasználhatjuk. Ami bennünket illet, ennek egyszeri emelésnek kell lennie, és nem lehet szó egy további emelésről jövőre, majd még egy további emelésről a rákövetkező évben - mindez csak azt jelenthetné, hogy több ingatlanra van szükségünk.
Marian-Jean Marinescu
(RO) A jogalkotás kiválósága prioritás a Parlament számára, és az európai parlamenti képviselőknek, bizottságoknak és képviselőcsoportoknak elegendő forrást kell biztosítani, hogy ezt elérhessék. A Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek végrehajtása révén felmerülő új igazgatási kiadások most a Parlament költségvetésének részeivé váltak. Ezen túlmenően a jelentés hangsúlyozza a kibővített jogalkotási szerep jelentőségét is, amely a Parlamentre hárul, és ebből adódóan az e terület kielégítését szolgáló további pénzügyi források szükségességét is. Konkrét intézkedéseket kell tenni a stabil költségvetés biztosítása érdekében nullbázisú költségvetési politika készítésével és hosszú távú tervezéssel, hogy teljesíteni lehessen a Parlament ingatlanpolitikával kapcsolatos igényeit.
Úgy gondolom, hogy a Parlament költségvetése tekintetében általános hivatkozási alapként továbbra is a többéves pénzügyi keret eredeti programozását kell figyelembe venni annak biztosítása érdekében, hogy érdekeit védjék, egyben fenntartva a költségvetési fegyelmet. Ugyanakkor úgy vélem, hogy fenn kell tartani a hagyományos 20%-os határt, és üdvözölnöm kell, hogy konszenzus született a tekintetben, hogy ebben az esetben nem lépjük túl ezt a határt. Támogatom azt az elképzelést is, hogy az eljövendő években a költségvetés fenntarthatóságának biztosítását célzó intézkedéseket kell hozni, ismét megerősítve egy olyan költségvetési politika kialakításának fontosságát, amely nagyobb szigort fog biztosítani. Úgy vélem emellett, hogy átláthatóságra van szükség, ami azt jelenti, hogy világos tájékoztatást kell nyújtani az Európai Parlament költségvetésében szereplő állandó költségek teljes összegéről.
Paul Rübig
(DE) Elnök asszony, az eljárás végén szeretném elmondani, hogy az Európai Parlament nagyon felelős módon foglalkozott ezzel az üggyel. Különösen szeretném megköszönni az Elnökségnek, hogy módot talált a 20%-os felső határ betartására. A gazdasági válság alatt mindannyiunk számára fontos, hogy a lehető leggondosabban bánjunk az adófizetők pénzével, de mindazonáltal biztosítsuk, hogy az európai parlamenti képviselők jó és hatékony erőforrásokkal legyenek ellátva. Az ingatlanokkal kapcsolatos 4 millió EUR összegű megtakarításnak nem szabad megakadályoznia bennünket abban, hogy a meglévő forrásokat felhasználva épületünket a világ egyik legmodernebb épületévé tegyük, hogy a lehető leghatékonyabban tudjunk dolgozni polgáraink érdekében.
Vladimír Maňka
előadó. - (SK) Ezen a ponton szeretnék mindannyiuknak köszönetet mondani, hölgyeim és uraim, véleményeikért és felszólalásaikért, és azért is, hogy a bizottságon belül próbáltak megoldást keresni.
Szeretném elmondani, hogy a 2010. évi költségvetésben módszeres intézkedéseket állapítottunk meg, amelyek pénzügyi megtakarításokat hozhatnak, és csökkenthetik a kiadási korlátjainkra nehezedő nyomást. Tavaly októberben, az egyeztetési eljárás során megállapodtunk abban, hogy egy igazgatási ellenőrzést fognak végrehajtani idén az Európai Parlamentben az INLO Főigazgatóságnál és a biztonsági szolgálatnál. A cél annak értékelése, hogy a forrásokat a legjobb módon használják-e fel. Az ellenőrzés eredményeinek kell kiindulási pontként szolgálniuk a további előrelépéshez és a nagyobb hatékonysághoz. További potenciális megtakarításokat látok saját forrásaink tolmácsolási szolgáltatásokon belüli jobb felhasználásában vagy a távmunka területén. Naprakész tájékoztatást várok az Európai Parlamenttől és a többi intézménytől arról, hogy hogyan tervezik felhasználni az ideiglenesen kiaknázatlan erőforrásokat, nemcsak a nyelvi szolgálatoknál, hanem a bérelt irodaterületeket, fénymásolási szolgáltatásokat illetően is és így tovább. Szilárd meggyőződésem, hogy költségvetési megtakarításokat fogunk elérni az eszközök és ingatlanok területén a középtávú stratégián keresztül, ami hozzá fog járulni az EP költségvetésének fenntarthatóságához. Az Európai Parlament igazgatása néhány napon belül ismertetni fogja velünk a stratégiát. Hölgyeim és uraim, szeretném ismét megköszönni együttműködésüket és a kérdéshez való felelős hozzáállásukat.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2010. február 25-én, csütörtökön kerül sor.
Szeretnék mindenkinek köszönetet mondani. Köszönöm technikusainknak és tolmácsainknak is, hogy végül segítségükkel sikerült lebonyolítani az estét.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Alexander Alvaro
írásban. - (DE) Gratulálok Maňka úrnak sikeres tárgyalásaihoz, tekintettel a 2010. évi költségvetés nagyon szűk keretére. Az EP személyzeti és ingatlanpolitikájában végzett teljes mértékben indokolt és szükséges kiigazításokon túlmenően terítéken van a titkársági juttatások 1 500 EUR összegű tervezett emelésének véleményem szerint kényes kérdése is. Sajnálatos, hogy eljárási okokból nem lehetséges erről külön szavazni, mivel az európai parlamenti képviselőknek járó titkársági juttatás emelése 2010 májusától, amelyről az Elnökség határozott, nem helyénvaló a pénzügyi válság idején. A nemrégiben hatályba lépett Lisszaboni Szerződés alapján a Parlamentnek összességben természetesen további kapacitásra lesz szüksége jogalkotási munkájához, de az asszisztensi statútum jelenlegi parlamenti ciklustól kezdődő bevezetése után még mindig nincs elegendő bizonyíték arra, hogy az európai parlamenti képviselőknek ténylegesen több asszisztensre lenne szükségük. Továbbá a pótlólagos pénzek "vásárlóereje” nagyon különböző az egyes tagállamokat összehasonlítva, és ezt is figyelembe kellene venni az európai parlamenti képviselők asszisztenseire vonatkozó új szabályok bevezetését követő eredmények tárgyában még elkészítésre váró jelentésben. A Parlamentben rendelkezésre álló jelenlegi nagyon szűkös helyre és munkafelszerelésekre tekintettel attól is tartani lehet, hogy a titkársági juttatás ma elfogadott 1 500 EUR összegű emelése máris megteremti a további emelések, követelések és jövőbeni munkafelszerelések feltételeit. Erre tekintettel a Német Liberális Párt (FDP) európai parlamenti képviselőcsoportja tartózkodni fog.
Cătălin Sorin Ivan
írásban. - (RO) Ez a költségvetés-módosítás valós szükségletre ad választ. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán az Európai Parlament hatáskörei számos területen lényegesen megnőttek. E bővítés közvetlen következménye a sokkal nagyobb mennyiségű munka, amelynek minőségében meg kell felelnie a legmagasabb jogalkotási szabványoknak. Nem arról van szó, hogy magunknak kérünk pénzt, mint ahogyan a sajtó állította. El kell azonban látnunk az Európai Parlament intézményét a szükséges erőforrásokkal ahhoz, hogy meg tudjon felelni az európai polgárok e fórummal szembeni elvárásainak.
Georgios Stavrakakis
írásban. - (EL) Én is szeretném megköszönni az előadónak munkáját. A Lisszaboni Szerződés alapján az Európai Parlament számára biztosított megnövelt hatáskörök kétségtelenül jelentősen növelik az Európai Parlament szerepkörét, és kézzelfogható és hatékony válaszokat fogalmaznak meg az európai polgárok elvárásaira. Ugyanakkor azonban tevékenységi köreinek növelése további igényeket teremtett több személyzet formájában, mind az Európai Parlament igazgatásában, mind a képviselőcsoportoknál és az európai parlamenti képviselők irodáiban. Az Európai Parlament költségvetésének módosítását nemcsak elvárták, hanem szükséges is volt, ha azt akarjuk, hogy az Európai Parlament hatékonyan válaszoljon új felelősségeire, amelyek tovább erősítik demokratikus mandátumait. Emlékeztetném a tisztelt Házat arra, hogy hasonló módosítást végeztek a Tanács költségvetésében az igazgatási követelményeknek való megfelelés érdekében, amikor létrehozták az Európai Tanács elnökének intézményét, és hasonló, az Európai Bizottság költségvetésének módosítására irányuló javaslatokra lehet számítani. E módosítás jóváhagyása lehetővé fogja tenni mind a Parlament igazgatása, mind a képviselőcsoportok és az európai parlamenti képviselők számára, hogy jobban és hatékonyabban válaszoljanak az új követelményekre.

{'language': 'hu'}