Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Priekšsēdētāja kungs, kā dažiem no jums jau ir zināms no plašsaziņas līdzekļiem, vakar, zvejojot tunčus starptautiskajos ūdeņos 250 jūdzes no Somālijas krastiem, tika sagrābts Spānijas saldētājkuģis Playa de Bakio, kura bāzes osta ir Bermeo un uz kura bija 26 apkalpes locekļi, 13 Spānijas pilsoņi un 13 Āfrikas izcelsmes apkalpes locekļi.
Jau kādu laiku zivsaimniecības nozares pārstāvji ir nobažījušies par drošības trūkumu šajā Indijas okeāna daļā, kur pirātisms ir kļuvis plaši izplatīts un kur pavisam nesen, 11. aprīlī tika sagrābta kāda franču jahta.
Priekšsēdētāja kungs, ņemot vērā šo situāciju, es vēlētos aicināt Parlamentu un visas Kopienas institūcijas veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu tūlītēju apkalpes un kuģa atbrīvošanu, un aizsargāt Kopienas floti, kas zvejo šajos ūdeņos, kas šobrīd tiek uzskatīti par visbīstamākajiem pasaulē.
Ioan Mircea Paşcu
Priekšsēdētāja kungs, pirms dažām nedēļām es kopā ar Drošības un aizsardzības apakškomitejas priekšsēdētāju Karl von Wogau kungu, apmeklēju ES Robežu palīdzības misiju (EUBAM) Odesā, Ukrainā. Tās uzdevums ir palīdzēt Ukrainai un Moldovai labāk apsaimniekot to kopējo robežu, sniedzot gan īpašas zināšanas, gan atbalstu.
Esot tur, mēs redzējām, ka Misija ar savu cilvēku kvalifikācijas un profesionālisma palīdzību ir spējusi izveidot lielisku tādas profesionālas iestādes reputāciju, kas ir noderīga ne tikai īpašu zināšanu nodošanā kolēģiem, bet arī starpniecībā starp šiem kolēģiem svarīgos, abas puses interesējošos jautājumos. Turklāt, paceļot ES karogu kā vienīgo mūsu Eiropas Savienības iemiesojumu šajā lielajā un svarīgajā reģionā, EUBAM misija ir ļoti veiksmīgs mūsu institūciju pārstāvis, tādējādi palīdzot konkrētā veidā tur īstenot gan mūsu drošības stratēģiju, gan kaimiņattiecību politiku. Tā ir radījusi piemēru, ko būtu vērts izmantot arī citās mūs interesējošās teritorijās.
Graham Watson
Priekšsēdētāja kungs, jūsu runu par notikumiem Tibetā pēdējā plenārsēdē Briselē Parlaments uzņēma ļoti labi, un es domāju, ka tā baudīja visu klātesošo deputātu atbalstu. Tā samērā skaidri parādīja Eiropas Savienībā valdošo sabiedrības viedokli par nesenajām represijām Tibetā.
Savas bažas izteica arī Komisija un vairākas Padomes dalībvalstis. Tādēļ ir pārsteidzoši un manai grupai arī sarūgtinoši, ka Padomes pašreizējā prezidentūra ir nolēmusi neaicināt Dalailamu uz Briseli tikties ar ministriem. Tādēļ man šķiet ļoti svarīgi, lai šis Parlaments sekotu jūsu ieteikumam, ka Dalailamam būtu šeit jāierodas, un es vēlētos zināt, vai es drīkstu jūs lūgt sazināties ar Dalailamas biroju un pārliecināties, vai viņš varētu pārcelt pašreizējā grafikā decembrī ieplānoto vizīti uz kādu agrāku datumu, jo ir skaidrs, ka šis Parlaments un Eiropa ir ļoti ieinteresēta apspriest notikumus Tibetā vēl pirms decembra.
(Aplausi)
Bogusław Rogalski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos runāt par šo pašu jautājumu. Olimpisko lāpu ir nodzēsušas tibetiešu asinis, asinis, kas Tibetā tiek lietas katru dienu. Jo tuvāk nāk Olimpisko spēļu atklāšana, jo lielāka ir ķīniešu atriebība saviem pilsoņiem un Tibetas iedzīvotājiem.
Pēdējā plenārsēdē Briselē mēs pieņēmām rezolūciju, kas kritizēja Ķīnas varas iestāžu cilvēktiesību pārkāpumus. Mēs arī aicinājām Ķīnu atsākt sarunas ar Dalailamu. Diemžēl, Slovēnijas prezidentūra šos aicinājumus ignorēja. Es domāju, ka Parlamentam vajadzētu izlēmīgi reaģēt uz to, ka Slovēnijas ārlietu ministrs Dimitrij Rupel Dalailamu nav ielūdzis ne uz vienu oficiālu tikšanos ar Eiropas Savienības pārstāvjiem.
Parlaments ir Eiropas sirdsapziņa, un šo sirdsapziņu nedrīkst apklusināt nekādi Eiropas Savienībā amatā esošu ministru paziņojumi.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Priekšsēdētāja kungs, pirātisms ir kļuvis par vienu no apdraudējumiem drošībai jūrā visā pasaulē.
Saskaņā ar Starptautiskā Jūrniecības biroja apkopoto statistiku, pirātu uzbrukumu skaits pēdējo desmit gadu laikā ir trīskāršojies: 1995. gadā bija 90 pirātisma gadījumi, savukārt, 2007. gadā šis skaitlis ir pieaudzis līdz 263.
Kamēr mēs te runājam, pie Somālijas krastiem ir sagrābti 26 zvejas kuģa Playa de Bakio apkalpes locekļi, un kā jau iepriekš šajā Parlamentā teica kāds mans kolēģis, varbūt mums vajadzētu ne tikai izrādīt solidaritāti viņu ģimenēm, bet arī prasīt Eiropas Savienībai veikt pasākumus attiecībā uz šo jautājumu un darīt visu iespējamo, lai šos zvejniekus atbrīvotu.
Nepietiek ar to, ka mēs parakstām nolīgumus ar dažādām Āfrikas valstīm. Mums ir arī jānodrošina šo kuģu drošība.
Šī ir Eiropas problēma, un kā tāda tā arī ir jārisina.
Mary Lou McDonald
Priekšsēdētāja kungs, kā jums ir zināms, Īrijā 12. jūnijā būs referendums par Lisabonas līgumu.
Es vēlētos šeit ierosināt jautājumu, kas Īrijā rada ļoti lielas bažas. No plašsaziņas līdzekļiem ir nākusi informācija, ka Komisija un šī Parlamenta komitejas aktīvi vienojas, lai noklusētu informāciju. Ļaujiet man citēt Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Margot Wallström teikto par to, ka Komisija vēlas pieklusināt vai aizkavēt ziņas, kas varētu traucēt laikā pirms referenduma par Lisabonas līgumu; presē ir parādījušās ziņas par vēstuli, kas tika nosūtīta parlamentārajām komitejām, aicinot līdz Lisabonas līguma ratificēšanai necilāt politiski jutīgus jautājumus, kas varētu būt saistīti ar šo Līgumu.
Es vēlos jums pateikt, ka šāda veida taktika ir nepieņemama. Īrijas cilvēkiem ir jādod iespēja diskutēt, balstoties uz pilnīgu informāciju. Viņi ir pelnījuši pilnīgus un neizpušķotus faktus gan attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli, gan uz Līguma aizsardzības un drošības noteikumu radītajām sekām. Esmu pārliecināta, ka jūs piekritīsiet, ka cilvēki ir pelnījuši vismaz pilnīgus faktus, ja neko vairāk.
Tādēļ es jūs šodien aicinu publiski paskaidrot, ka komitejas neaizkavēs un neapspiedīs debates par šiem jutīgajiem jautājumiem, un to pašu es aicinu darīt arī Komisiju.
Georgios Georgiou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es atvainojos par kavēšanos, taču esmu tikko ieradies Parlamentā.
Es uzskatu, ka Grieķijas gadījumā nav reāli runāt par pārrobežu sadarbību, jo tā ir valsts, kas uzņem ceturto lielāko nelegālo imigrantu skaitu pēc Spānijas, Francijas un Zviedrijas.
Kāda gan var būt runa par pārrobežu sadarbību, ja, no otras puses, mums ir jāstrādā ar valsti, kas ir iesaistīta šajā nelegālo imigrantu lietā - vai tad šis nav tāds gadījums, priekšsēdētāja kungs? Mums ir jāstrādā kopā ar Turciju, kas veic šo darbu; citiem vārdiem sakot, Turcijā ir cilvēki, kuri ir profesionāli iesaistīti nelegālo imigrantu pārvadāšanā no Āzijas uz Eiropu.
Turklāt, Grieķijas saņemtā finansiālā palīdzība ir minimāla - atvainojos, ka man nav pietiekami daudz laika iedziļināties attiecīgajās detaļās - un man jums jāsaka, ka gadījumā, ja Eiropa palīdzību nesniedz, es uzskatu, ka tieši Eiropa būs tā, kas segs izdevumus tiem cilvēkiem, kas šodien caur Grieķiju un Egejas jūru ar tās 2000 salām ieplūst Eiropā.
Slavi Binev
(BG) Es saku šo runu, lai vērstu jūsu uzmanību uz problēmu, kas skar vairāk nekā miljona Bulgārijas galvaspilsētas pilsoņu tiesības. Tā ir problēma, kas skaidri parāda korupcijas shēmas, kuras dažu pēdējo gadu laikā diemžēl ir iezagušās visās Bulgārijas dzīves jomās. Jau astoņus gadus pēc kārtas kompānija Sofiyska Voda ar acīmredzamu pilsētas domes un valdības svētību uz vienkāršo pilsoņu rēķina ir guvusi milzīgu peļņu, neizpildot pat minimumu savu saistību, ko tā uzņēmusies saskaņā ar koncesijas līgumu. Tomēr tā vietā, lai līgumu pārtrauktu, koncesijas turētājs saņem papildu aizdevumus miljoniem eiro apjomā. Gan centrālās, gan pašvaldību līmeņa varas iestādes Bulgārijā turpina izlikties neredzam daudzos pilsoņu grupu protestus, kuras beigās pa oficiāliem un neoficiāliem kanāliem ir vērsušās pie Eiropas Komisijas pārstāvja Barroso kunga, kad viņš nesen apmeklēja mūsu valsti. Tā kā Bulgārijai un tās varas iestādēm nav vēlmes aizsargāt pilsoniskas sabiedrības tiesības, es ceru, ka Eiropas Savienības iestādēm tāda būs.
Nicolae Vlad Popa
(RO) Aprīlī Bukareste pirmo reizi visos plašsaziņas līdzekļu kanālos tika minēta labvēlīgā gaismā saistībā ar NATO samitu, kas notika Rumānijā.
Daudzi nedomāja, ka mūsu valsts spēj noorganizēt šāda apmēra samitu: 3000 amatpersonas no 49 valstīm un 3000 žurnālistu, jo Bukarestes samitā bija vislielākais dalībnieku skaits un vissarežģītākā darba kārtība NATO vēsturē.
Es vēlētos uzsvērt trīs galvenos Samita secinājumus: Horvātija un Albānija tika uzaicinātas pievienoties NATO; papildus Amerikas pretraķešu vairogam NATO uzstādīs arī savu vairogu, kas aizsargās tās NATO dalībvalstis, kuras neaizsargā Amerikas pretraķešu vairogs; NATO līderi apņēmās palielināt savu bruņoto spēku kontingentu Afganistānā, lai cīnītos ar Taliban, palīdzētu pārvarēt militāro operāciju grūtības un samazinātu savu bruņoto spēku izmantošanas ierobežojumus.
Maria Matsouka
(EL) Priekšsēdētāja kungs, izrādīsim cieņu Nikos Aslamazidis no Saint-Nazaire kuģu būvētavas piemiņai, kurš pieteica badastreiku. Jau atkal mums ir jāierosina jautājums par darbinieku aizsargāšanu no mūsdienu vergu tirdzniecības.
Runāsim par bezdarbu, nepietiekamu nodarbinātību un nedrošu darbu, kā arī par aģentūrām, kas nolīgst darbiniekus, jeb varbūt man ir jāsaka - ekspluatē darbiniekus. Šīs nodarbinātības aģentūras pret darbiniekiem attiecas kā pret mūsdienu vergiem: tās tos izmanto līdz brīdim, kad to potenciāls ir izsmelts, maksā tiem niecīgu algu, pēc savām vēlmēm tos pārvieto un patvaļīgi no tiem atbrīvojas. Kā mēs aizsargājam šos darbiniekus? Bolkešteina direktīva neskaidrību padara par mākslas formu un ļauj šos cilvēkus izmest sociālo izdedžu kaudzē. Aizvien populārākā elastīguma un sociālās drošības politika ir jauns veids, kā noregulēt darba attiecības, radot nestabilāku nodarbinātību un lielāku nedrošo darba vietu skaitu. Tā rezultātā mums tagad ir vienreizējai lietošanai paredzēti darbinieki, kas ar cieņu katru dienu cīnās par izdzīvošanu.
Citādas Eiropas izveide, kuras prioritātes būtu pilnīga nodarbinātība, labāki darba apstākļi un godīgāka bagātību sadale, ir ne tikai vēlama, bet obligāta. Darbinieku upuri noteikti ir cīņa pret jaunu viduslaiku nodarbinātības noteikumu ieviešanu, pret ko visiem progresīvajiem spēkiem tiešām būtu vienoti jācīnās.
Magor Imre Csibi
(RO) Mežu izciršana globālā līmenī ir sasniegusi satraucošus apmērus, proti, 13 miljonus hektāru gadā. Šī parādība ir cieši saistīta ar nelegālo koku izciršanu un nelikumīgo kokmateriālu tirdzniecību.
Mēs varētu turpināt pievērt acis uz mežu masveida iznīcināšanu, uzskatot, ka mums, eiropiešiem ir progresīvas bioloģiskās daudzveidības un patērētāju aizsardzības sistēmas.
ES apmēram 50 procenti no kokmateriālu importa no tropu valstīm un 20 % no kokmateriālu importa no Eiropas un Krievijas Federācijas nāk no nelegāliem avotiem.
Tādēļ mēs lielā mērā palīdzam nelikumīgajā mežu izciršanā Amazones baseinā, turklāt, šī parādība izplatīta ir arī tādās ES dalībvalstīs kā Igaunija, Rumānija un Bulgārija.
Mums ir nepieciešama konsekventa un godīga pieeja jautājumam par nelegālo mežu izciršanu un nelikumīgo tirdzniecību trešajās valstīs un it īpaši Eiropas Savienības teritorijā.
Tādēļ es lūdzu Eiropas Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kas noteiktu, ka Eiropas tirgū drīkst tirgot tikai tādu koku un kokmateriālus, kas nāk no likumīgiem avotiem.
Šī iemesla dēļ es EP esmu iesniedzis rakstisku paziņojumu un aicinu kolēģus pievienoties mūsu cīņai pret nelikumīgu mežu izciršanu.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, pārtikas cenu pieaugums un gaidāmais tās trūkums pieņem satraucošus apmērus. Es vēršu jūsu uzmanību uz pamatotajām bažām par neseno notikumu attīstību Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) sarunu laikā par lauksaimniecību.
Sarunas vada Eiropas Komisija. Tai ir jārīkojas, stingri ievērojot Padomes sarunām doto mandātu un pārskatītās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) sistēmu. Komisijai ir jānodrošina Eiropas lauksaimniecības dzīvotspēja, konkurētspēja un daudzfunkcionālais raksturs. Nepieciešamība pēc kvalitatīvas pārtikas piegādes Eiropai tagad kļūst neatliekama; tai ir jānosaka ES pozīcija šajās sarunās.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Priekšsēdētāja kungs, trešdien, 23. aprīlī UNESCO svin Pasaules Grāmatu dienu. Tā ir diena, kad nomira Migels de Servantess un piedzima Viljams Šekspīrs.
Migels de Servantess, ievērojamākā personība spāņu literatūrā, ir pazīstams ar savu Donu Kihotu; ir vispārpieņemts, ka šī grāmata ir pirmais modernais romāns un viens no vislieliskākajiem literatūras darbiem pasaulē.
Angļu dramaturgs, dzejnieks un aktieris Viljams Šekspīrs ir dzimis citā 23. aprīlī, saskaņā ar Jūlija kalendāru, un tiek uzskatīts par visnozīmīgāko rakstnieku, kas rakstījis angļu valodā, un arī par vienu no pasaules literatūras milžiem.
Šī ir diena, ko daudzas Eiropas Savienības dalībvalstis ir izvēlējušās par savu svēto aizbildņu dienu. Tā tas ir Katalonijā, kur šī diena tradicionāli ir San Jordi, Svētā Džordža diena, kad tiek godināta katalāņu valoda un kultūra. Es uzskatu, ka šim Parlamentam būtu jāpiekrīt piedalīties šajos kultūras un literatūras dienas svētkos, kas Eiropas Savienībā tiek tik plaši svinēti, tādējādi izsakot atzinību Eiropas kultūrai un literatūrai.
Jaroslav Zvěřina
(CS) Priekšsēdētāja kungs, ļaujiet norādīt, ka mūsu pieņemtie lēmumi dažreiz noved pie diezgan negaidītiem rezultātiem. Šodien entuziasms attiecībā uz biodegvielu un tās izmantošanu degvielas sajaukumos ir nedaudz norimis. Biodegviela ne tikai paaugstina lauksaimniecības preču cenu, tā arī veicina straujāku lietus mežu postīšanu. Mums no tā būtu jāmācās, lai turpmāk izstrādātu citādus tiesību aktus. Dažiem citiem mūsu tiesību aktiem varētu būt līdzīgas nevēlamas sekas, tādas kā nesenās tendences apzināti regulēt automobiļu industriju. Tādēļ mums, izstrādājot tiesību aktus, nevajadzētu pārsteigties, un ir jāvelta laiks tiesību aktu apsvēršanai un atbildīgākas pieejas pieņemšanai. Būtu labi, ja mēs atcerētos veco parunu "dari ko darīdams, apdomā galu”.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos teikt vēl dažus vārdus par vārda brīvību Krievijā. Dienas avīze Moskovskij Korrespondent ir pazudusi no preses kioskiem, jo tā izrādīja interesi par Vladimira Putina šķietamo šķiršanos. Tas, kas Francijā tiek visā pilnībā publiski atspoguļots, Krievijā tiek pārklāts ar slepenības plīvuru. Skaidrs, ka informācijai par valsts galvas ģimenes stāvokli būtu jābūt sabiedrībai pieejamai. Turklāt, cilvēkiem neļauj pat uzdot jautājumus par šādām lietām, kā to parādīja nesenais Vladimira Putina uzbrukums žurnālistei no Ņezavisimaja Gazeta, kas šo sievieti noveda līdz asarām.
Noteikumi, kas nosaka uzvedības standartus attiecībās starp varas iestādēm un plašsaziņas līdzekļiem un kas ir atzīti visā civilizētajā pasaulē, Krievijā vēl arvien nedarbojas. Tur plašsaziņas līdzekļi ir varas iestāžu kontrolēts instruments, un, ja tie neuzvedas atbilstoši varas iestāžu vēlmēm, tie tiek slēgti. Žurnālisti tiek iebiedēti un ekstrēmākajos gadījumos arī nogalināti, kā tas bija ar Annu Poļitkovsku.
Vārda brīvība ir demokrātijas pamats. Jau atkal mēs varam redzēt, ka Krievijas demokrātijas pamati ir ļoti vāji.
László Tőkés
(HU) Priekšsēdētāja kungs, pēdējos gados Slovākijas, Serbijas un Rumānijas ielās ungāri ir tikuši piekauti vienkārši tādēļ, ka viņi runā savā dzimtajā valodā - ungāru valodā. Šajā nedēļas nogalē agresija atsākās un asinis lija Kolozsvar, Transilvānijā. Upuri bija žurnālisti Tibor Zagy, Istvan Ambrus un Janos Fancsali, kuriem naktī uz ielas no mugurpuses uzbruka trīs jauni rumāņi un tos brutāli piekāva. Par viņiem ņirgājās un izteica aizvainojumus, sauca par pretīgajiem ārzemniekiem un lika doties atpakaļ, no kurienes nākuši. Līdzīgā incidentā sestdien kāds ungārs Attila kungs tika sadurts Szabadka/Subotica galvenajā laukumā Vojvodinā Serbijā. Tā ir vieta, kur 2008. gada 15. martā, kas ir Ungārijas Revolūcijas diena, notika pret ungāriem vērsta demonstrācija, ko pilsētā Kolozsvar, kur tajā pašā dienā notika uzbrukums jaunajam ungāram, organizēja rumāņu neofašistu grupa New Right. Mums ļoti steidzami ir jāapvieno spēki ar mūsu rumāņu kolēģiem, lai apspiestu agresīvo nacionālismu. Mēs gaidām, ka Rumānijas varas iestādes pieņems tiesību aktus un vainīgie tiks sodīti par mācību citiem.
Daniel Strož
(CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlētos izmantot šo iespēju, lai runātu par kādu nopietnu jautājumu: nepārtrauktajiem mēģinājumiem pārskatīt Otrā Pasaules kara vēsturi. Tie ir atkārtoti centieni, kas izpaužas dažādās formās un dažreiz notiek arī Eiropas Parlamentā. Visbiežāk, faktiski nospiedošā vairākumā gadījumu, tie izpaužas kā uzbrukumi Čehijas, vai pareizāk sakot Čehoslovākijas, tā sauktajiem prezidenta dekrētiem. Bijušajā Čehoslovākijā šie uz starptautiskajām tiesībām balstītie dekrēti tika izmantoti, lai regulētu tiesiskos jautājumus attiecībā uz Nacistiskās Vācijas sakāvi. Es zinu, ka daži Eiropas Parlamenta deputāti no Vācijas un Ungārijas šogad plāno tālāku rīcību pret šiem Prezidenta dekrētiem. Līdz ar to, es vēlētos lūgt Eiropas Parlamenta deputātus šādas aktivitātes neatbalstīt un tās stingri nosodīt. Esmu pārliecināts, ka mēs piekrītam, ka jebkāda Otrā Pasaules kara vēstures pārskatīšana ir pilnīgi nepieņemama.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, ļaujiet vērst jūsu uzmanību uz to, ka sākot no šodienas parakstīšanai ir nodota Rakstiskā deklarācija Nr. 33. Tā ir par jauniešu vietu ES politikās. Visiem ir zināms, ka jauniešus skar bezdarbs. Tas ir jautājums, uz kuru mums jākoncentrējas gan ES tagadnes, gan nākotnes vārdā.
Tādēļ mēs aicinām dalībvalstis jauniešus ņemt vērā visās attiecīgajās politikas jomās. Dalībvalstīm ir jāuzsāk strukturēts dialogs ar jauniešiem. Tām ir jāplāno izglītības un mūžizglītības politikas, kā arī jauniešu nodarbinātības, sociālās iekļaušanas, veselības, neatkarības, mobilitātes, pamattiesību un diskriminācijas novēršanas politikas. Tas mums dos cerības uz labākām perspektīvām jauniešu jautājumā, kuru demogrāfijas problēmu dēļ ir aizvien mazāk.
Riitta Myller
(FI) Priekšsēdētāja kungs, vienu no trim ceļu satiksmes negadījumiem ar letālām sekām Eiropā izraisa braukšana dzērumā. Pagājušajā sestdienā saulainajos Spānijas krastos dzīvības zaudēja vismaz deviņi somu tūristi un 19 tika smagi savainoti, kad piedzēries šoferis, kura asinīs bija viena promile alkohola, ar savu sporta automobili ietriecās autobusā, ar kuru brauca šie tūristi. Nelaimes gadījumu vēl nopietnāku padarīja tas, ka vairāki autobusa pasažieri nebija piesprādzējušies.
Eiropas Savienības līmenī būtu nopietni jāpadomā par to, kā nākotnē varētu novērst šādus briesmīgus incidentus un pilnīgi bezjēdzīgu dzīvības zaudēšanu. Pašlaik pieļaujamais alkohola promiļu ierobežojums ES ir robežās no nulles līdz 0,8 promilēm. Šiem ierobežojumiem būtu jābūt vienotiem visās ES dalībvalstīs un pēc iespējas tuvākiem nullei. Turklāt, ir jāievēro noteikumi par drošības jostām, un šoferi par tiem būtu atbilstoši jāinformē. Mums ir arī jārēķinās ar sekām, kas radīsies cilvēkiem tos neievērojot.
Priekšsēdētājs
Paldies, Myller kundze! Mēs visi izsakām dziļu līdzjūtību upuru ģimenēm.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Eiropas pilsoņi ir satraukušies par pārtikas cenu pieaugumu. Visaptverošais cenu lēciens, ko ir izjutusi Rietumeiropa, vēl sāpīgāks ir Austrumeiropā, jo tur ienākumu līmenis ir zemāks. Tiek gaidīts jauns cenu lēciens, ko izraisīs finanšu tirgu nestabilitāte un globālās ekonomikas krīzes prognozes. Starptautiskais Valūtas fonds aicināja rīkoties izlēmīgi, lai kontrolētu pārtikas cenas. Vispārējais cenu pieaugums ir saistīts ar energoresursu izmaksām, un Eiropas Savienība šajā jomā ir atkarīga no citiem. Tādējādi, diskusijās par pārtikas cenām būtu jārisina ne tikai lauksaimniecības zemes racionālas izmantošanas un alternatīvu enerģijas avotu pētniecības jautājumi. Turklāt, augošās pārtikas cenas var kontrolēt, regulējot tradicionālo enerģijas avotu cenas. Tas jau atkal nozīmē pārskatīt kodolenerģijas izmantošanas iespēju kā daļu no ES enerģijas avotiem. Ja dalībvalstīs esošās atomelektrostacijas strādātu ar pilnu jaudu, enerģijas trūkumu varētu pārvarēt, un tas ietekmētu patēriņa groza preču cenas.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Polijas Parlaments bija pirmā likumdevēja iestāde, kas apsprieda Lisabonas līguma ratifikāciju un pieņēma likumu, ar kuru Polijas Republikas prezidentam tika dota atļauja parakstīt ratifikācijas dokumentu.
Daudzas ES dalībvalstis par šo jautājumu vēl nav pieņēmušas nekādus lēmumus. Konstitucionālais līgums tika bloķēts pēc Francijas un Nīderlandes pilsoņu balsojuma. Es nedomāju runāt par šo divu līgumu būtību. Mums visiem ir tiesības uz savu viedokli par šo jautājumu.
Es vēlos vērst uzmanību uz to, ka šajā plenārsēžu zālē un arī citur par Poliju un ratifikācijas procesu ir izteiktas kritiskas piezīmes no to valstu pārstāvju puses, kuras šajā jomā līdz šim vispār neko vēl nav darījušas. Es šīs piezīmes uzskatu par nepamatotām un ļaunprātīgām.
Milan Horáček
(DE) Priekšsēdētāja kungs, saskaņā ar Amnesty International gada ziņojumu vairāk nekā viena trešdaļa no visiem nāves sodiem pasaulē tiek izpildīti Ķīnā. Konkrētais skaits iespējams ir daudz lielāks, un tādēļ tas ir valsts noslēpums. Nāves sodu piemēro sešdesmit divas valstis, dažreiz pat par tādiem nevardarbīgiem noziegumiem kā laulības pārkāpums, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, prostitūcija vai homoseksuālisms. Irāna, Saūda Arābija un Jemena ar nāvi soda arī jauniešus, kas jaunāki par 18 gadiem.
Eiropas Savienībai tādēļ ir jādara viss iespējamais, lai aizstāvētu cilvēka pamattiesības uz dzīvi un censtos panākt nāves soda moratoriju visā pasaulē. Tai īpaši būtu jāvēršas pie Ķīnas, kura ir šīs skumjās statistikas priekšgalā, lai censtos to pietuvināt šo universālo cilvēktiesību ievērošanai saskaņā ar olimpisko moto "Viena pasaule, viens sapnis”.
Pedro Guerreiro
(PT) Priekšsēdētāja kungs, portugāļu kompānija Ceramica Torriense ir uzsākusi disciplinārlietu pret kompānijas darbinieku un arodbiedrības līderi Pedro Jorge ar mērķi viņu atlaist pēc tam, kad viņš piedalījās Portugāles radio un televīzijas programmā, kur pastāstīja patiesību.
Šajā televīzijas programmā viņš sevi rādīja kā piemēru tai situācijai, kādā atrodas darbinieki daudzās kompānijās, t.i. viņu alga nav palielināta kopš 2003. gada. Mēs vēlētos izrādīt savu solidaritāti darbiniekiem un arodbiedrības biedriem, kuri ir šo represiju objekts. Mēs uzskatām, ka šīs kompānijas rīcība ir nepieņemama. Tās pret šo darbinieku un arodbiedrības biedru vērstā vajāšana un iebiedēšana ir pretrunā demokrātijai un brīvībai un ir pelnījusi mūsu visstingrāko nosodījumu.
James Nicholson
Priekšsēdētāja kungs, pagājušajā pirmdienā Komisija izdeva komisāres Danuta Hübner izstrādāto ziņojumu par Ziemeļīriju, un es esmu ļoti priecīgs viņu šovakar redzēt plenārsēžu zālē, jo tādējādi viņa beidzot varēs dzirdēt, kas man par šo tematu ir sakāms. Lai gan šajā ziņojumā ir daži labi punkti, tas diemžēl nav gājis pietiekami tālu, lai ietvertu postošos trūkumus, ar kuriem mēs sastapāmies pēdējo 30 terorisma vardarbības gadu laikā tik ļoti lielā mērā atpaliekot no pārējās Eiropas. Tas, ka ar šī Parlamenta deputātiem nenotika atbilstošas konsultācijas un viņi netika informēti par notiekošo, arī ir liela neveiksme; nekad agrāk tā nav bijis - Komisija un Ziemeļīrijas ministru prezidents un ministru prezidenta vietnieks ir palaiduši garām lielu iespēju, un nav piešķirts neviens pats papildu eiro. Diemžēl tagad tas tiek uzskatīts par ilgu procesu, kas galu galā nav devis īsti pozitīvu rezultātu.
Priekšsēdētāja kungs, miers Ziemeļīrijā vēl aizvien ir trausls. Tas ir nācis ļoti grūti un ir prasījis daudz laika. Taču tas vēl arvien ir trausls, un priekšā stāvošās grūtības nevajadzētu novērtēt par zemu. Es uzskatu, ka ir iespējams darīt vairāk, vairāk jau varēja izdarīt un vairāk varēs izdarīt arī turpmāk, lai nodrošinātu to, ka mēs šim miera procesam, kura sasniegšanas labā daudzi no mums ilgu laiku ir ļoti smagi strādājuši, sagatavojam ļoti drošu pamatu.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, 11. maijā Serbijā notiks vēlēšanas. Mēs visi zinām, ka, ja Serbijā nebūs stabilitātes, tad tās nebūs arī Rietumbalkānos. Tomēr, visas pazīmes ir ārkārtīgi negatīvas. Ir Kosova, kas nozīmē 16 % valsts teritorijas zaudējumu. Nacionālisms pār visu met tumšu ēnu un iespējams, ka nacionālisti, Radikālā partija, Koštunicas un Sociālistu partija, kā arī Miloševiča partija veidos koalīciju. Serbija nevirzās Eiropas virzienā. Eiropas Savienība tajā pašā laikā pieļauj visas iespējamās kļūdas. Es lūdzu dievu, lai Javier Solana nesaka nekādus paziņojumus, jo ar katru savu paziņojumu Javier Solana sagrauj Tadić eiropeiskās partijas izredzes. Tā bija milzīga kļūda, ka albāņu partizānam Haradinaj tika ļauts pamest Hāgu. Tāpat milzīga kļūda šobrīd bija arī paziņot par tirdzniecības nolīgumu ar Kosovu. Bija milzīga kļūda turpināt runāt par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem (SAA) (kurus janvārī kavēja Nīderlande) un teikt, ka Eiropas Savienībai labi veicas, ka tā sniedz palīdzību, ka tā atvieglo vīzu saņemšanu un mēģina atgūt neatgūstamo, ka Eiropas Savienība beidzot cenšas palīdzēt demokrātiem, eiropeiskajām partijām. Paldies!
Toomas Savi
Priekšsēdētāja kungs, protesti, kas traucēja Olimpiskās lāpas stafeti Eiropā, ir radījuši pretēju efektu, jo Ķīnā pašlaik notiek vairākas pret Rietumiem vērstas demonstrācijas.
Principā, ikvienam ir tiesības justies nodotam, jo Ķīnas varas iestādes nav pildījušas savu apņemšanos uzlabot cilvēktiesību situāciju šajā valstī, un Tibetā notiekošā vardarbība turpina mest ēnu pār Olimpiskajām spēlēm Pekinā.
Tomēr es nevaru piekrist idejai, ka tādi agresīvi protesti, kādi notika Londonā un Parīzē, ir atbilstoša reakcija uz šo jautājumu. Mūsu vēlme izmantot Olimpiskās spēles, lai Ķīnas cilvēkiem šajā valstī ieviestu dažas demokrātiskas vērtības, saskarsies ar milzīgu nepatiku, jo viņus šie protesti ir aizvainojuši.
Lai panāktu Ķīnas Komunistiskā režīma gāšanu, ir nepieciešamas iekšējas pārmaiņas, ko iedvesmotu Ķīnas iedzīvotāju vēlmes. Pret Rietumiem vērstās demonstrācijas ir diezgan spilgts pierādījums tam, ka mūsu pašreizējā rīcība ir novedusi pie kaut kā pilnīgi pretēja, nekā mēs cerējām.
Ioannis Gklavakis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem, lai aizsargātu zivju krājumus, mēs katru gadu par 2% samazinām Kopienas zvejas floti. Tādējādi laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam samazinājums ir 10%. Neskatoties uz to, flotes samazināšana nenodrošina mazākus nozvejas apjomus, jo zvejošanas tehnoloģijas uzlabojas.
No otras puses, laikā, kad ES savu zvejas floti samazina, tādas Āfrikas un Klusā okeāna valstis kā Austrālija, Jaunzēlande un Ķīna būvē aizvien vairāk kuģu un palielina savas zvejas flotes. Tādējādi Kopienas flote sarūk, savukārt trešo valstu flotes tajā pašā laikā palielinās. Tas nozīmē, ka mēs pilnīgi neko nesasniedzam!
Lai gan ES importē 40% no tās teritorijā patērētajām zivīm, ES ir pietiekami labi informēta par notiekošo, lai pacenstos ko darīt. Tādēļ ir svarīgi šo tematu iekļaut starptautiskajās sarunās. Mums ir jāpanāk, ka arī citi savas zvejas flotes samazina.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lai vislabāk izmantotu globalizācijas sniegtās iespējas, Eiropas Savienībai ir jāmodernizē tās sociālā politika un jāinvestē cilvēkresursos.
Sākot jau no 90.-tajiem gadiem, sociālās aizsardzības izdevumi ir apmēram 28% līmenī no iekšzemes kopprodukta.
Laikā no 2000. gada līdz 2007. gadam darba vietu skaits palielinājās par 13 miljoniem, savukārt bezdarba rādītāji samazinājās no 9% līdz 7%.
Tajā pašā laikā apmēram 80 miljoni Eiropas pilsoņu dzīvo zem nabadzības sliekšņa. Nabadzības risks bērnu vidū Eiropas Savienībā ir 19%.
Lisabonas līgumā ir uzsvērts, cik svarīgi ir, lai Eiropas Savienībā būtu sociāla tirgus ekonomika.
Sociālās pārmaiņas, kas notiek globalizācijas kontekstā, attiecas uz bezdarbu, pensiju sistēmas reformām, nodokļu sistēmas reformām, nabadzības apkarošanu un investīcijām izglītībā un bērnu aprūpes sistēmā.
Izglītība varētu spēlēt svarīgu lomu sociāli ekonomisko trūkumu kompensēšanā un veiksmīgas bērnu attīstības nodrošināšanā.
Dalībvalstīm ir arī jāuzlabo to veselības aprūpes sistēmas, kā arī jāapkaro nabadzība vecāku cilvēku vidū.
Thierry Cornillet
(FR) Priekšsēdētāja kungs, es tikai vēlējos deputātiem atgādināt, ka trešdien mēs atzīmēsim pirmo Pasaules Malārijas dienu. Līdz šim tā tika saukta par Āfrikas Malārijas dienu. Šogad tā pirmo reizi tiks atzīmēta kā Pasaules Malārijas diena.
Es vēlējos deputātiem atgādināt, ka šī globālā problēma, kas pēc tās būtības tiek saistīta ar nabadzību, skar 107 pasaules valstis, un ka 90 valstīs no tām tā ir liela sabiedrības veselības problēma, jo 40% no pasaules iedzīvotājiem dzīvo malārijas skartos reģionos. Konstatēto malārijas gadījumu skaits pasaulē ir no 350 līdz 500 miljoniem gadā, un vairāk nekā 60% no šiem gadījumiem tiek konstatēti Āfrikā, kur šī slimība 90% gadījumu beidzas ar nāvi. Katrās 30 sekundēs Āfrikā kāds bērns mirst no malārijas. Tas nozīmē, priekšsēdētāja kungs, ka līdz manas runas beigām no malārijas būs nomiruši divi bērni.
Tiek uzskatīts, ka šī slimība kavē izaugsmi, jo malārija katru gadu par 12 miljardiem ASV dolāru samazina IKP. Trešdien pulksten 13.00 C 2.1. telpā notiks darba pusdienas, kas veltītas šim tematam.
Nicodim Bulzesc
(RO) Saistībā ar ziņojumu par brīvprātīgo darbu es vēlētos uzsvērt šī darba nozīmīgumu valstīs, kas tikko pievienojušās Eiropas Savienībai, proti, brīvprātīgā darba lomu ekonomiskās situācijas un sociālās kohēzijas uzlabošanā.
Rumānija, tāpat kā citas Eiropas Savienības valstis, brīvprātīgā darba veicināšanai ir veikusi pavisam biklus pasākumus, lai gan ar politiķu un jauniešu iesaistīšanu brīvprātīgos pasākumos varētu īstenot un veicināt Eiropas politikas par atkritumu pārstrādāšanu, oglekļa izmešu samazināšanu un vides aizsardzību.
Šādu pasākumu ietekme ir tik spēcīga, ka tā varētu izraisīt labvēlīgu valsts iestāžu reakciju un palīdzēt mainīt paaudžu mentalitāti.
Es ierosinu brīvprātīgo darbu iekļaut izglītības sistēmā un starpreģionālajās programmās, kas balstītas uz projektiem saikņu veidošanai starp dalībvalstu pilsoņiem.
Es ierosinu ieviest simboliskas motivēšanas kritērijus cilvēkiem, kas piedalās brīvprātīgajos pasākumos un lūdzu Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta palīdzību.
Milan Gaľa
(SK) Pagājušajā nedēļā Briselē tika atklāts Eiropas Demokrātijas fonds. Es atzinīgi vērtēju šīs Eiropas līmeņa iniciatīvas izveidi, kuras galvenais uzdevums ir veicināt brīvību un demokrātiju ārpus Eiropas Savienības robežām un atbalstīt nebrīvo valstu opozīciju.
Daudzi no mums daļu savas dzīves ir pavadījuši totalitāros režīmos. Es uzskatu, ka šodien, esot brīviem, mums ir jāpalīdz tām drosmīgajām sievietēm un vīriešiem, kas savās valstīs cenšas panākt brīvību un demokrātiju. Man ir personīga pieredze finansiāla atbalsta sniegšanā Kubas disidentu ģimenēm.
Es arī uzskatu, ka mums ir jāatrod veidi, kā no Eiropas Savienības budžeta atbalstīt Eiropas Demokrātijas fonda aktivitātes. Šādā veidā mēs varam pievienoties cīņai par brīvības veicināšanu un nostāties blakus tādām personībām kā Vaclav Havel, Richard von Weizsäcker, Jacques Delors un citiem politiķiem, kuri ir piekrituši kļūt par šī fonda atbalstītājiem.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētāja kungs, Padome kopā ar ANO ir nolēmusi uzsākt psiholoģisko karu, lai ar vienpusēju iniciatīvu palīdzību, neskatoties uz tiesiskuma un starptautisko tiesību principiem, risinātu situāciju Kosovā. Tādējādi lēmums uz Kosovu nosūtīt EULEX miera uzturētāju spēkus, lai tie pārņemtu pienākumus, ko līdz šim pildīja UNMIK, ir taktiska kļūda. Padomes lēmuma 5. pantā ir noteikts, ka misija no ANO spēkiem tiks nodota ES spēkiem tad, kad ANO spēku misija būs beigusies.
Par laimi ir tādas valstis kā Spānija, kas iebilst pret šādām iniciatīvām. Saskaņā ar Spānijas ārlietu ministra Moratinos kunga teikto, šādas iniciatīvas ir pretrunā starptautiskajām tiesībām.
Visbeidzot, Slovēnija un Francija brīdināja Serbiju, ka tai ir jāuzņem EULEX, jo citādi tā riskē ar pievienošanos ES. Es to uzskatu par, maigi izsakoties, nepieņemamu.
Zita Pleštinská
(SK) Slovākijas dienas laikrakstu baltās, neapdrukātās pirmās lapas, kas bija kā protests pret plašsaziņas līdzekļu likuma pieņemšanu, kas sākot ar 2008. gada jūniju Slovākijā ieviesīs nedemokrātiskus preses standartus, man atgādina Baltkrieviju, kur valdība nerespektē opozīciju un kur nepastāv vārda brīvība vai preses brīvība.
Es uzskatu, ka dalībvalstij, kura 2008. gada 1. maijā svinēs savas pievienošanās Eiropas Savienībai ceturto gadadienu, nevajadzētu pieņemt tiesību aktus, kas ir pretrunā Eiropas Savienības demokrātijas pamatprincipiem.
Pöttering kungs, es esmu ļoti pateicīga par jūsu vārdiem un jūsu skaidro nostāju par labu preses brīvībai Slovākijā. Es vēlētos pateikties arī kolēģiem Joseph Daul un Michael Gahler par atbalstu. Es ticu, ka arī Eiropas Parlamenta Sociālistu grupas pārstāvji šajā jautājumā nepieņems pasīvu nostāju.
Es arī griežos pie visiem Eiropas politiķiem ar demokrātisku pārliecību un aicinu tos darīt visu iespējamo, lai panāktu, ka Slovākijai netiek piešķirta Saharova balva par domas brīvību.
Marian Harkin
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos teikt dažus vārdus par lauksaimniecības pozīcijām pašreizējās PTO sarunās. Es esmu ļoti nobažījusies par virzienu, kādu sarunās par koncesijām lauksaimniecībai ir ieņēmis komisārs Peter Mandelson. Vairākas reizes es šajā Parlamentā esmu uzdevusi jautājumu komisāram Mariann Fischer Boel, un katru reizi viņš man ir apliecinājis, ka komisārs Peter Mandelson strādā atbilstoši savām pilnvarām.
Taču es esmu ļoti nobažījusies attiecībā uz ministru sanāksmi, kas paredzēta 20. maijā Ženēvā, un uz komisāra Peter Mandelson gatavību darījuma dēļ upurēt lauksaimniecību, neko nesaņemot pretī nelauksaimniecības tirgus pieejas un pakalpojumu jomā.
Mūsu pēdējā plenārsēdē Strasbūrā mēs apspriedām KLP, un daudzi deputāti runāja par pārtikas drošības nodrošināšanas nepieciešamību un par pārtikas produktu pārvadāšanu lielos attālumos un par tās audzēšanu degvielas ražošanai. Tas viss nopietni ietekmēs Eiropas pārtikas piegādes.
Ja komisārs Peter Mandelson iet savu ceļu un samazina importa tarifus lielākā mērā nekā viņam atļauts to darīt, tad viņš Eiropas tirgus pārpludinās ar importētu pārtiku. Viņa rīcības rezultāts būs tāds, ka Eiropas pārtikas ražošanai tiks nodarīts būtisks kaitējums un dažos gadījumos tā tiks pat iznīcināta. To var izdarīt tikai vienreiz un uz visiem laikiem. Mēs kā parlamentārieši esam atbildīgi ne tikai par ilgtspējīgas pārtikas kvalitātes un izsekojamības nodrošināšanu, bet arī par pārtikas drošību.
Anna Záborská
(SK) Es vēlētos vērst jūsu uzmanību uz to, ka vakar 72 gadu vecumā Romā ir miris Pontifikālās ģimenes padomes priekšsēdētājs kardināls Alfonso Lуpez Trujillo.
Visu savu dzīvi viņš veicināja tradicionālās ģimenes vērtības un iestājās pret abortiem. Kā ietekmīgās Latīņamerikas Bīskapu konferences vadītājs, pēc Jāņa Pāvila II nāves 2005. gadā viņš tika uzskatīts par iespējamo kandidātu uz pāvesta vietu. 2006. gadā viņš kritizēja zinātniekus, kas strādā pie embrionālo cilmes šūnu izpētes. Viņaprāt, embriju iznīcināšana ir pielīdzināma abortam.
Kardināls Trujillo vienmēr skaidri un laicīgi reaģēja uz šodienas pasaules notikumiem. Man ar viņu ir bijušas vairākas tikšanās, kas parādīja, kā mēs, kristiešu politiķi varētu gūt labumu no viņa viedokļiem. Mums viņa pietrūks. Lai viņam vieglas smiltis.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs, preses brīvība ir demokrātijas pamatprincips, un mēs pamatoti sagaidām, ka Turcijas krimināllikums tiks grozīts tā, lai ievērotu šo principu. Tomēr, lai mēs par to spētu pārliecināt citus, mums ir jāpārliecinās, ka šis princips atbilstoši tiek piemērots arī ES dalībvalstīs. Es vēlētos aicināt kolēģus objektīvi apsvērt, vai prese Eiropā patiesi ir demokrātiska un brīva. Atbilde ir "ne visai”. Ar presi ES lielā mērā manipulē un to vada ekonomiskas un politiskas intereses, kas nav saistītas ar žurnālistiku. Daudzos gadījumos plašsaziņas līdzekļi patiesību atspoguļo nevis tādu, kāda tā ir, bet gan tā, kā noteikti plašsaziņas līdzekļu magnāti vēlas, lai sabiedrība tos uztvertu. Ir pienācis laiks mums kritiski paskatīties, kā prese funkcionē ES, un veikt steidzamus, koriģējošus pasākumus. Ar Turciju mums ir jābūt nelokāmiem attiecībā uz preses brīvību, taču tajā pašā laikā mums būtu jāveic pasākumi pret preses korupciju pašiem savās valstīs.
Oldřich Vlasák
(CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, tirdzniecība un sadarbība, tāpat kā sports, palīdz tuvināt valstis un cilvēkus. 2008. gadā ir gadadiena, kas īpaši svarīga ir Eiropas valstīm: tā ir Starptautiskās ledus hokeja federācijas 100. gadadiena. Lai atzīmētu šo notikumu, Eiropas hokeja valstu deputātu grupa, kuru vada Eiropas Parlamenta deputāts no Slovākijas Peter Šťastný, Eiropas Parlamentā Briselē organizēja izstādi, kas mums atgādināja gan par veiksmēm, gan par grūtajiem laikiem, kad sportistus dažās valstīs apspieda komunistiskais režīms. Pateicoties Peter Šťastný kontaktiem, īpaši šim pasākumam no Kanādas tika atvests Stenlija kauss un pirmo reizi izlikts apskatei Beļģijā un Eiropas Parlamentā.
Nobeigumā es vēlētos izteikt pateicību jums, priekšsēdētāja kungs, un komisāram Ján Figeľ par izstādes, kuras moto ir "Cilvēku apvienošana ar kaislību uz sportu”, atklāšanu un finansēšanu, kā arī visiem tiem, kas apmeklēja šo izstādi un nodos tās vēstījumu citiem.
Priekšsēdētājs
Paldies! Tas bija iespaidīgs pasākums. Es vēlētos zināt, vai jūs esat informēts par izstādes atspoguļošanu plašsaziņas līdzekļos.
Mēs esam nonākuši runātāju saraksta galā. Visi tie, kas rakstveidā vai paceļot roku prasīja iespēju izteikties, ir izteikušies.
Georgios Toussas
(EL) Priekšsēdētāja kungs, šī ir trešā reize, kad piedalos vienas minūtes runu procedūrā. Es priekšsēdētājam lūdzu atļauju runāt, taču jūs man to nedodat. Kādēļ jūs man neļaujat pateikt manu sakāmo?
Priekšsēdētājs
Georgios Toussas kungs, tikko dzirdēju, ka jūs esat prasījis iespēju uzstāties. Parasti deputāti prasību uzstāties iesniedz rakstveidā, lai nodrošinātu, ka viņu vārds tiek ierakstīts sarakstā. Jūsu vārda manā sarakstā nav. Taču es jums došu vārdu kā pēdējam runātājam. Es jūs lūdzu nākamreiz savu prasību iesniegt rakstveidā. Tad jūs nepaliksiet neievērots situācijā, kad ir palicis pāri laiks.
Georgios Toussas
(EL) Priekšsēdētāja kungs, nu jau dažas dienas zemnieku saimniecībās nodarbinātie ekonomiskie migranti cieš šausmīgos darba un dzīves apstākļos. Cilvēki, kas strādā Nea Manolada zemeņu laukos Ilia provincē Grieķijā, ir sākuši streiku, prasot, lai to dienas alga tiktu palielināta no pazemojošajiem EUR 23 līdz EUR 30.
Lielie zemeņu audzētāji un viņu nolīgtie bandīti mēģināja ārvalstu strādniekus iebiedēt. Mēģinājumā novērst lielu demonstrāciju, ko strādnieki bija ieplānojuši Pyrgos laukumā, Ilia prefektūrā, notika uzbrukumi strādnieku nometnēm, gaisā tika raidīti šāvieni un daudzi strādnieki tika nežēlīgi piekauti. Mēs nosodām šo barbarisko uzbrukumu, kuru policija un vietējās varas iestādes izlikās neredzam. Mēs pieprasām tūlītējus pasākumus ekonomisko migrantu aizsardzībai.
Priekšsēdētājs
Ar to mēs beidzam šo darba kārtības punktu.

{'language': 'lv'}