Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Elena Oana Antonescu
(RO) Den rumänska regeringen undersöker möjligheten att införa skatt på snabbmat i hopp om att detta kommer att leda till en stadig minskning av antalet medborgare, särskilt barn och unga människor, som väljer denna typ av mat som har oerhört skadliga effekter på medellång och lång sikt för den mänskliga organismen.
Skatter förefaller vara en genomtänkt lösning i kristider, men om en sådan åtgärd genomförs på riktigt sätt kan den leda mer än till bara skattemässiga effekter, nämligen till en större medvetenhet. Ett ständigt ökande antal människor kan på så sätt lära sig att det första steget mot en bättre hälsa är kosten. De medel som genereras av dessa skatter ska endast gå till sådana program som syftar till att informera allmänheten om ingredienser och ämnen som kan vara skadliga för dem.
Sjukdomar som orsakas av fetma tenderar att utgöra en allt större börda för medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem, och snabbmat är ett väldokumenterat problem. Främjande av hälsosamt ätande bör bli en central politisk fråga i Europeiska unionen och detta måste ske omedelbart. Ett EU-program där man utnyttjar de olika initiativ som olika medlemsstater har utarbetat skulle välkomnas och vara oerhört användbart. Det skulle kunna göra det lättare att få hälsosammare stapelvaror i Europeiska unionen.
Jarosław Kalinowski
(PL) Herr talman! Jag vill tala om säkrad försörjning av råmaterial som lantbrukare och handelsmän i Europeiska unionen behöver i produktionssyfte och som även djurfoder- och livsmedelstillverkare behöver. Ett av de största problem och hot som försörjningskedjan i EU möter är bristen på en fastställd, acceptabel och mycket låg nivå när det gäller förekomsten av olika typer av genetiskt modifierade organismer som ännu inte har godkänts i Europeiska unionen. Den allra senaste forskningen visar att cirka 120 nya typer av genetiskt modifierade organismer kommer att odlas i världen 2015. Avsaknaden av en lösning kommer att leda till högre priser på djurfoder och livsmedel och kan följaktligen bidra till att många lantbrukare i EU utesluts från marknaden. Det senaste exemplet är den situation som uppstod i juli förra året när man fann spår av genetiskt modifierade sorter i sojaleveranser. Detta fick en betydande inverkan på hela livsmedels- och djurfoderskedjan eftersom EU inte kan tillgodose sina behov med den interna produktionen och tvingas importera 14 miljoner ton sojabönor varje år.
Ádám Kósa
(HU) Jag vill be talmannen eller parlamentets presidium att meddela Europeiska kommissionen att jag i mitt arbete har lämnat in två skriftliga frågor under en sexmånadersperiod. I det första fallet tog det alldeles för lång tid innan jag fick något svar, och jag har fortfarande inte fått något svar på min andra fråga som jag lämnade in den 30 november. Jag anser att det är viktigt att det finns en tillfredsställande kommunikation och dialog mellan EU-institutionerna. Vänligen meddela kommissionen detta så att mitt arbete inte hindras och att jag får de svar som jag begär.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman, herr kommissionsledamot! Det är mycket bra att Europeiska unionen äntligen har fått ett ansikte utåt så att säga, en minister med ansvar för utrikes frågor, genom Cathy Ashton. Under utfrågningen talade hon kortfattat om Kina vars betydelse i världen inte behöver betonas här. Det är förvånansvärt att inte en enda ledamot av parlamentet som var berättigad att ställa frågor om Kina talade, trots att EU nyligen hade fått ett slag i ansiktet under klimattoppmötet i Köpenhamn där Kina och Förenta staterna nådde en överenskommelse bakom ryggen på oss. Det är lika förvånansvärt att Europeiska rådet aldrig under hela sin existens har diskuterat förbindelserna mellan EU och Kina. Jag ber därför talmannen att uppmana Europeiska rådet att ta med de strategiska förbindelserna mellan EU och Kina på dagordningen, och att parlamentet samtidigt hanterar denna fråga i framtiden som är passande med avseende på Kinas betydelse.
George Sabin Cutaş
(RO) Den framtida Europeiska kommissionens högsta prioritet måste vara att minska de ekonomiska skillnaderna mellan medlemsstaterna genom att få till stånd ett nära samarbete inom finans- och valutapolitiken.
Redan från början av den ekonomiska krisen blev det tydligt att ett samarbete skulle välkomnas, och det är en absolut nödvändighet att denna mottaglighet lever vidare. När det gäller samordning på det finansiella området måste hänsyn samtidigt tas till det faktum att Europeiska unionen innefattar länder med strukturellt sett olika ekonomiska system. De ekonomiska systemen i vissa medlemsstater kännetecknas faktiskt av större konjunktursvängningar eftersom de behöver stora offentliga investeringar och har större tillväxtmöjligheter än de mer utvecklade ekonomierna i EU.
Stabilitets- och tillväxtpakten och det nuvarande förfarande som tillämpas för anslutning till euroområdet bör därför innefatta flexibilitetsklausuler som gör det möjligt att analysera offentliga utgifter under en hel konjunkturcykel så att medlemsstaterna kan investera när detta blir nödvändigt. Detta skulle kunna säkerställa att varje medlemsstat utvecklas med utgångspunkt i var den egna ekonomin befinner sig.
Anni Podimata
(EL) Herr talman! Vi har de senaste dagarna bevittnat ett aldrig tidigare skådat och samordnat angrepp mot ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet, i och med spridningen av statsobligationer i vissa länder, till exempel Grekland, Portugal och Spanien, som når oproportionerliga nivåer.
Dessa länder utnyttjas uppenbarligen för att angripa den ekonomiska sammanhållningen inom euroområdet i allmänhet och när det gäller euron i synnerhet. Fräcka spekulationer görs nu när det gäller just de mekanismer som orsakade den globala kreditkrisen på bekostnad av de länder som möter de största finansiella problemen.
Därför kan det för EU inte bara vara en fråga om att granska de åtgärder som har vidtagits för att komma till rätta med underskottet. Den riktiga frågan måste vara om vi avser att vidta solidaritetsåtgärder på EU-nivå genom att skydda euroområdet och euron och om vi så småningom kommer att besluta att anta en politik som främjar en grundläggande ekonomisk, snarare än bara en monetär, sammanhållning.
Carl Haglund
Herr talman! Från och med början av det här året sätter EU:s svaveldirektiv en gräns på 0,1 procents svavelhalt för bränsle hos fartyg som anlöper hamnar och fartyg på inlandsvatten. Detta är bra ur ett miljöperspektiv. Det är viktigt att just sjöfarten också utvecklas i en alltmer miljövänlig riktning.
I dagens läge går transport och frakt till havs främst på så kallad tjockolja. I Östersjön har vi redan i många år använt oss av så kallad lågsvavlig tjockolja på 0,5 procent för att skona miljön. En låg svavelhalt ute till havs anses inte vara ett miljöproblem, eftersom målet främst har varit att reducera så kallade urbana föroreningar. Detta är alltså den linje som jag tycker att EU borde välja i denna fråga, nämligen att gå in för lågsvavlig tjockolja.
Utmaningen är att IMO:s så kallade Marpolkonvention rekommenderar en gräns på 0,1 procent för samtliga fartyg i Östersjön från och med 2015, något som skulle kunna få förödande följder för Östersjön. Därför vill jag påminna om detta och uppmuntra till att inte ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Chris Davies
Herr talman! Ibland gör kolleger i detta parlament livet mycket svårt för sina vänner. Presidiet har förordat finansiering för att anställa ytterligare 150 personer i parlamentet och de politiska grupperna i syfte att uppfylla kraven i Lissabonfördraget. Detta är en massiv utgiftsökning i en tid då så många av våra medborgare drabbas av nedskärningar i den offentliga sektorn och skattehöjningar.
Jag har arbetat med lagstiftning som antas genom medbeslutande i över tio år. Jag anser inte att vi behöver så mycket personal. Jag anser att vi kan omplacera vår personal och utnyttja den på ett effektivare sätt utan att öka budgeten.
Alla vi som leder en församling, eller i själva verket en regering, vet att vi ibland måste leva inom ramen för våra tillgångar. Vi bör inte göra sådant som vi inte har råd med. Vi bör alltid fråga oss själva om vi kan ställa oss upp på ett offentligt möte och förklara för våra medborgare vad vi håller på med. Jag tror inte att vi skulle kunna göra detta i det här fallet.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Herr talman! En diversifierad gasförsörjning utgör basen för energisäkerheten i Europeiska unionen. Om vi gör oss själva beroende av försörjning från ett enda håll kommer vi på lång sikt att rubba balansen, inte bara när det gäller energisäkerhet, utan även ur ett ekonomiskt perspektiv. Ingen i EU kan bättre förstå detta än de före detta kommunistländerna som fortfarande står under starkt inflytande av Ryssland. Den norra gasledningen kommer att eliminera möjligheten till diversifiering och begränsa möjligheten att utveckla Östersjöhamnarna och i synnerhet att skapa en ny, diversifierad gasförsörjningskälla för EU, nämligen gasterminalen i Swinoujscie. Den ogynnsamma effekten av att uppföra gasledningen inbegriper även en ekologisk aspekt. Förra årets rapport visar på ett otvetydigt sätt att den norra gasledningen kommer att få en negativ effekt. Jag uppmanar kommissionen att undersöka denna fråga på nytt.
Malika Benarab-Attou
(FR) Herr talman! Jag undrar vilka åtgärder Europeiska unionen kommer att vidta för att se till att medlemsstaterna respekterar rätten till asyl och de mänskliga rättigheterna när det gäller människor som kommer från den södra sidan av Medelhavet.
Många av dem kommer i dåliga båtar och flera tusentals afrikanska medborgare drunknar, men ingen protesterar mot detta. Uppmärksammar rådet och kommissionen verkligen dessa frågor som faller under de båda rubrikerna mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd?
Moratinos uttalanden om stärkt säkerhet och extra resurser som tilldelas Frontex, vilket rådet nyligen beslutade om, inger mig inte någon ny tillförsikt i detta avseende.
Det är upp till oss, mina damer och herrar, att vidta åtgärder som är i linje med våra värderingar. Detta är brådskande, för liv står på spel.
Bairbre de Brún
(GA) Herr talman! Under de allra senaste veckorna har förhandlingar ägt rum som en del i den senaste etappen i fredsprocessen i Nordirland. De politiska partierna och regeringarna från Förenade kungariket och Irland deltog i dessa förhandlingar. De var särskilt där för att se till att de politiska maktbefogenheterna överfördes från det brittiska parlamentet i London till församlingen i Belfast. De diskuterade även andra viktiga frågor.
Jag är glad över att dessa förhandlingar äntligen har lett till en överenskommelse mellan parterna, och jag är säker på att Europaparlamentet också kommer att välkomna detta framsteg. Jag hoppas att vi nu kan ta itu med andra åtaganden som ännu inte har avklarats eller fullgjorts. Detta kommer att ta oss ytterligare ett steg mot stabila politiska institutioner som kommer att verka utifrån principer som jämlikhet, maktfördelning och ömsesidig respekt.
Paul Nuttall
(EN) Herr talman! Jag begärde att få hålla detta anförande på en minut för att belysa de fruktansvärda konsekvenserna för samhällena i min valkrets i nordvästra England när det gäller den sopinsamling som görs varannan vecka.
Låt oss ta min hemstad Bootle som exempel. Där bor många familjer i huslängor utan trädgård på framsidan och med ett litet utrymme på baksidan. Det är inte klokt att de tvingas sätta ut sina sopor varannan vecka.
Eftersom det inte finns några förvaringsutrymmen har detta naturligtvis orsakat sopberg. Om vi får en varm sommar kan ni vara säkra på att detta kommer att leda till ett ökat antal skadedjur, vilket i sin tur är en allmän hälsorisk.
Men varför berättar jag detta i detta parlament? Jo, eftersom sopinsamlingar varannan vecka är en direkt följd av EU:s avfallsdirektiv som det brittiska labourpartiet och de konservativa gav sitt stöd till i denna kammare. Jag för min del hoppas att många brittiska väljare har detta i åtanke när de går till valurnorna i det allmänna valet senare i år.
Andreas Mölzer
(DE) Herr talman! Om två dagar kommer vi att debattera frågan om kroppsskannrar. Under denna debatt kommer vi att gå in på den övergripande frågan om säkerheten på flygplatser, det vill säga vår hållning när det gäller säkerheten på flygplatser i Europeiska unionen. Europeiska unionen har gång på gång gjort sig känd för att anta förhastad lagstiftning på grund av antingen påstådda eller ibland verkliga terroristhot. Detta förbättrar inte säkerheten på flygplatserna. Det ger bara upphov till ännu mödosammare och löjligare åtgärder.
Om ni till exempel tänker på hur situationen ser ut på järnvägsstationer är denna i grund och botten densamma som på flygplatser. Säkerhetsåtgärder vidtas generellt sett inte på tågstationer, åtminstone inte när det gäller tågtrafik inom Europa och nationell tågtrafik. Detta väcker frågan om huruvida vår oro över säkerheten på flygplatser är överdriven. Hejdlös byråkrati och en aldrig sinande ström av säkerhetsåtgärder kommer inte att leda till säkerhet, utan till besvär för flygpassagerare.
Krzysztof Lisek
(PL) Herr talman! Liksom ni sade ska vi utse den nya Europeiska kommissionen genom omröstning. Det är, liksom ni sade, verkligen ett mycket viktigt ögonblick, ett ögonblick som hänger samman med många förhoppningar, inte bara bland ledamöterna av Europaparlamentet och regeringarna runt om i EU, utan främst bland Europeiska unionens medborgare. Skapandet av en gemensam utrikespolitik i Europeiska unionen har särskild betydelse i detta sammanhang, och därmed står Catherine Ashton inför en ännu större utmaning på detta område.
Det finns två nya utmaningar. Den första talade ni om, herr talman, nämligen Ukraina. Oavsett valresultat måste vi utarbeta en ny politik gentemot Ukraina, en EU-politik, för att detta land i framtiden ska kunna bli en medlemsstat i Europeiska unionen. Den andra utmaningen är dock Vitryssland. Jag vill meddela att de mänskliga rättigheterna tyvärr återigen kränktes för några timmar sedan i Vitryssland. Den vitryska polisen har trängt in i Polska huset i Ivianets för att stoppa den verksamhet som Polackernas förbund bedriver i Vitryssland.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Herr talman! I december förra året ingick Europeiska unionen och Konungariket Marocko ett avtal för att liberalisera handeln med jordbruksprodukter. Den enda information som vi har om innehållet i detta avtal är den som vi har snappat upp i media.
Denna information tyder på en högre kvot för tomater som importeras till Europeiska unionen. Detta är något som vi kategoriskt förkastar eftersom Konungariket Marocko vid upprepade tillfällen har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter gentemot Europeiska unionen. Europeiska kommissionen vägrar erkänna att så är fallet, trots att Olaf själv har gjort detta.
Vi kan inte tillåta att kommissionen fortsätter att blunda för detta och ignorerar de behov som finns bland producenterna på Kanarieöarna, i Andalusien, Murcia och Alicante. Vi kräver därför med eftertryck att avtal respekteras och att mer uppmärksamhet ägnas åt växtskyddskontroller. Vidare bör schemat för marockanska exporter göras mer flexibelt så att exporterna kan spridas över hela året.
Paulo Rangel
(PT) Herr talman! Jag vill ta tillfället i akt och fördöma det som för närvarande pågår i Portugal. Media har avslöjat att regeringen har gjort upp en plan för att kontrollera tidsskrifter, tv-kanaler och radiostationer, vilket äventyrar yttrandefriheten. Så sent som den här veckan censurerades även en tidningskrönika skriven av en mycket välkänd journalist, Mário Crespo, på eller till synes på premiärministerns tillskyndan.
Premiärminister José Sócrates måste nu ge den portugisiska tidsskriften O País en motiverad förklaring i detta avseende och klargöra att han inte kontrollerar, inskränker eller censurerar yttrandefriheten i Portugal.
I och med detta agerande är Portugal inte längre ett land som bygger på rättsstatsprincipen utan ett land som styrs av formell rätt, där premiärministern endast sysslar med formaliteter, förfaranden och byråkrati, och som inte vill ge motiverade förklaringar.
Vi vill att Portugal ska vara ett land som bygger på rättsstatsprincipen!
Véronique De Keyser
(FR) Herr talman! Den 27 januari klockan 2 på morgonen inträffade en gasexplosion i gamla stan i Liège. Jag befann mig på platsen med mina kolleger från kommunfullmäktige, och det var ett mirakel att vi överlevde. 14 personer omkom i explosionen. Dussintals personer har skadats och 500 personer har evakuerats.
Jag vill inte bara hedra offren och deras familjer utan även hylla brandmännen och alla räddningsarbetare för deras exceptionella mod. I detta avseende vill jag påminna er om att det fortfarande inte finns en enda lagstiftning för brandmän runt om i Europeiska unionen och att brandmansyrket fortfarande inte betraktas som något farligt yrke vare sig i mitt land eller i andra länder. Jag begär en EU-lagstiftning för brandmän eftersom de i många fall måste arbeta över gränserna.
Talmannen
Tack så mycket för ert uttalande och för att ni uppmärksammar den tragedi som inträffade i Belgien som är så nära oss. Det är verkligen en tragisk händelse. Tack så mycket. Vi vill visa vårt största medlidande med alla de som har drabbats av tragedin och deras familjer.
Rosario Crocetta
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Syftet med mitt anförande är att påpeka det allvarliga i den avindustrialiseringsprocess som drabbar en rad industricentrum på Sicilien, i synnerhet biltillverkningscentrumet Termini Imerese som ägs av Fiat-koncernen och det petrokemiska centrumet Gela som ingår i ENI-koncernen. Termini Imerese skadas av konkurrensen till följd av det låga lönesystemet i vissa EU-länder, medan Gela skadas av konkurrensen från Asien.
Med hänsyn till de allvarliga avindustrialiseringsprocesser som sker på flera olika håll i unionen, vill jag påstå att det är dags att se över den icke-interventionistiska hållning som Europeiska kommissionen hittills har intagit och börja införa en rad viktiga, strategiska åtgärder för att stödja industrin inom EU. Denna uppmaning riktar jag främst till Europeiska kommissionen och Antonio Tajani, kommissionsledamoten med ansvar för näringsliv och företagande.
Jelko Kacin
(SL) I torsdags förra veckan antog parlamentet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (Fyrom) en förklaring till stöd för Europaparlamentets resolution om Srebrenica, som vi antog med en överväldigande majoritet för ett år sedan.
I denna resolution hedrade parlamentet minnet av alla offer på alla sidor i varje krig under det senaste århundradets sista årtionde, och inte bara till offren för folkmordet i Srebrenica. Parlamentet i Skopje är det tredje land på västra Balkan som har ratificerat och antagit resolutionen, och detta gjordes med 70 röster för och bara 1 röst mot. En majoritet och ett samförstånd av detta slag förtjänar respekt och erkännande från detta parlament också.
Även om Fyrom inte var inblandad i denna tragiska händelse på något sätt, är landets kraftfulla respons en solidaritetshandling och en civiliserad gest som förtjänar respekt och beundran. Det beslut som fattades av Fyroms parlament är ett uttryck för respekt för alla offer och ett budskap om att vi alla bär ansvaret för att skapa en bättre och ljusare framtid för alla länder på västra Balkan. Det är ett steg mot framtiden, en försoningens hand till alla grannländer och ett exempel för alla länder i området.
Jag deltog i utarbetandet av denna resolution och vill därför hylla ledamöterna i Fyroms parlament för deras politiska mod och insatser för en försoning i området.
Michail Tremopoulos
(EL) Herr talman! Jag vill påpeka att det under denna nuvarande ekonomiska kris råder konjunkturavmattning i vissa länder, men att andra länder, till exempel Grekland, behöver reda ut vissa problem som rör jämställdhet mellan kvinnor och män, med tanke på att kvinnor drabbas hårdare av denna kris än män.
Mycket har gjorts de senaste åren och rättsakter har antagits inom EU vilka ger vissa möjligheter och särskilda verktyg på detta område. Gemenskapsdirektiven om likabehandling av kvinnor och män införlivas dock inte i den nationella lagstiftningen.
Med hänsyn till detta måste vi trots insatserna överbrygga klyftan mellan könen, eftersom kvinnor tjänar 17 procent mindre än män och stöter på särskilda typer av diskriminering på arbetsmarknaden. Därför understryker jag att alla regler eller förändringar som rör försäkrings- eller arbetsrelaterade frågor måste åtföljas av ny social infrastruktur.
Zbigniew Ziobro
(PL) Herr talman! Tack för att ni ger mig möjlighet att tala, för jag vill ta upp en viktig fråga som rör klimatpolitikens kostnader.
Europeiska unionen planerar klimatpolitiken på ett följdriktigt sätt. Något som är oerhört viktigt är dock att denna politik har en förkrossande inverkan på medlemsstaternas ekonomier. När man tar med de strukturella skillnaderna mellan olika medlemsstaters ekonomier i beräkningen blir det allt tydligare att de enskilda medlemsstaterna kommer att få stå för helt olika kostnader för genomförandet av strategin. Samtidigt är det ett faktum att de nya medlemsstaterna med bred marginal har fullgjort sina skyldigheter att minska växthusgasutsläppen i enlighet med Kyotoprotokollet. Polen har nått en minskning på nästan 30 procent, vilket ska jämföras med de 6 procent som krävdes. De 15 ”gamla” medlemsstaterna har dock bara nått en minskning på 1 procent, medan de har förbundit sig till en minskning på 6 procent. Med tanke på detta måste kommissionen alltid ta hänsyn till de olika kostnader som anpassningen innebär för ekonomierna i de olika medlemsstaterna - kostnader som olika medlemsstater hittills har burit för att minska växthusgasutsläppen i enlighet med Kyotoprotokollet - och även sätta punkt för de förändringar som kan rubba balansen mellan medlemsstaterna.
(Talmannen avbröt talaren.)
Joe Higgins
(GA) Herr talman! Den irländska regeringen ska nu införa en momssats på upp till 21 procent på den samhällsservice som tillhandahålls av de lokala myndigheterna, till exempel sophämtning och återvinning. Europeiska unionen tvingar den irländska regeringen att ta till dessa nya skatter. De kommer att leda till en ännu tyngre börda för vanliga arbetande människor och fattiga människor som redan betalar ett högt pris för den kapitalistiska krisen i Irland. Regeringen avser även att införa nya vattenavgifter för egendomsinnehavare som skulle kunna hamna på 500-1 000 euro per år. Detta skulle vara ett nytt hårt slag för arbetande människor och deras levnadsstandard. Dessutom förbereder regeringen en framtida privatisering av det offentliga vattennätet. Jag varnar härmed den irländska regeringen och Europeiska kommissionen, vilka är för förändringar och privatiseringar, för att detta inte kommer att accepteras och att det kommer att motarbetas genom en massiv bojkottkampanj och en gräsrotsaktion. Detta är ytterligare en ekonomisk börda som de arbetande människorna i Irland inte kommer att acceptera.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Herr talman! I morgon ska vi rösta om den nya Europeiska kommissionen och bli Europas förenta stater. När detta förfarande väl har slutförts kommer vi, inom ramen för detta nya styrelsesätt, att behöva ta itu med frågan om en gemensam utrikespolitik, frågan om en gemensam ekonomisk politik, frågan om närmare band mellan medlemmarna i unionen och solidaritet samt planering av EU:s framtid. Vi måste vårda denna framtid med stor försiktighet när det gäller utvidgningen av EU till andra länder och, vad som är viktigare, när det gäller immigration vilket utgör ett kolossalt program för EU:s framtid. Vidare anser jag att den inte bara bör hanteras av nationella regeringar utan även av Europeiska unionen inom ramen för en gemensam politik.
Därför vill jag uppmana kommissionen och parlamentet att ägna särskild uppmärksamhet åt denna fråga.
Louis Bontes
(NL) Herr talman! Liksom ni besökte jag Auschwitz för några få veckor sedan, och vi ställdes ansikte mot ansikte med de fruktansvärda händelser som har ägt rum där. Tänk er min förvåning när judar svärtades ned genom motbjudande uttalanden på Palestinska myndighetens officiella nyhetskanal för några dagar sedan.
Det hela kan sammanfattas på följande sätt: ”Judar är fiender till Allah och till mänskligheten. Profeten säger åt oss att döda judar.” Dessa uttalanden är rätt och slätt motbjudande och jag anser inte att sådant får ske utan konsekvenser. Ett organ vars så kallade statliga tv-kanal citerar ”profeten” som uppmanar till mord på judar bör inte få ett öre - inte ett enda öre - till i utvecklingsstöd. Europaparlamentet bör förorda en indragning av detta stöd och uttrycka sin avsky för sådana metoder.
Nuno Teixeira
(PT) Herr talman! Grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken, som min kollega från Azorerna, Patrão Neves, var föredragande för, utgör ett unikt tillfälle för en debatt om en sektor som har en avgörande roll att spela när det gäller att stabilisera den lokala utvecklingen i de yttersta randområdena.
Madeira följer de diskussioner som pågår med särskilt intresse och anser att det är absolut nödvändigt att föreslå en åtskillnad mellan småskaliga och storskaliga flottor, som borde omfatta olika fiskesystem. Det är mycket viktigt att stödja en princip om positiv diskriminering varigenom tillträdet till territoriella vatten inom den exklusiva ekonomiska zonen begränsas endast till lokala småskaliga flottor.
Stödet för en modernisering av flottan är avgörande på Madeira eftersom landet håller på att anta en förvaltningsform som kommer att säkerställa bevarandet av ett stort antal arter på lång sikt. Det är bara på det här sättet som vi kan undvika situationer som är ohållbara för den ekonomiska, miljömässiga och sociala stabiliteten.
Slutligen kommer vi att kämpa för ett permanent och moderniserat stöd för fiskeverksamheten i de yttersta randområdena.
Romana Jordan Cizelj
(SL) EU har massor av minoritetsbefolkningar och dessa utgörs till stor del av etniska minoriteter. De inhemska minoriteterna utgör knappa 8 procent av vår befolkning och därför bör vi även ta hänsyn till invandrarminoriteterna som utgör ytterligare 6,5 procent.
Före de två senaste utvidgningsomgångarna var kandidatländerna tvungna att visa att de uppfyllde kriterierna om minoriteters rättigheter. Däremot granskades aldrig den politik som fördes gentemot minoriteter och relationerna med dessa i de länder som då hade blivit medlemmar i Europeiska unionen. Denna situation var absurd.
De slovenska etniska minoriteterna i Italien, Österrike och Ungern har på senare tid försatts i en svår situation till följd av indragningen av de stöd som har avsatts för att värna om deras intressen. Jag uppmanar därför de makthavande i EU att på allvar börja hantera minoritetsfrågor på EU-nivå. Det nya Lissabonfördraget ger en rättslig grund för detta. Jag uppmanar även Europeiska kommissionen att utarbeta och lägga fram en plan där en ingående beskrivning görs av kommissionens tillvägagångssätt med avseende på genomförandet av de bestämmelser i Lissabonfördraget som skyddar minoriteter.
Anna Záborská
(SK) Det finns nu en risk för att det kommer att uppföras ett megakasino i Slovakien med det missvisande namnet Metropolis. Efter att Slovenien, Ungern och Österrike har vägrat utfärda de tillstånd som krävs vänder de involverade grupperna nu sig till Slovakien för att få igenom sin affärsplan i detta land. Parlamentet i Bratislava har uttryckt sig negativt, men beslutet är inte slutgiltigt och spelprojektet fortsätter.
Exploatören tar redan till förskönande omskrivningar och presenterar projektet som ett multifunktionellt center. Det talas om lekplatser, ett vattenland och ett konferenscenter men inte om något megakasino.
Vilka hinder kan EU upprätta för spelverksamhet i medlemsstaterna? Hur skyddar EU de mest utsatta grupperna? Det är ingen hemlighet att spelande går hand i hand med kriminalitet, våld, organiserad brottslighet, prostitution och flera andra sammanhängande företeelser. Jag uppmanar mina kolleger och även nationella sammanslutningar att sluta upp med de slovakiska medborgarna i deras protester och att även underteckna den skriftliga förklaringen och på så sätt stödja vår protest.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Namnet Roşia Montană måste vara mer och mer välbekant för både EU-institutioner och EU-medborgare. Vi talar om ett område i Rumänien med historiska lämningar som har fått stor uppmärksamhet av Unesco men som nu riskerar att förstöras. Cyanidanvändningen vid gruvarbeten, vilket kan skada och förstöra denna plats integritet och tillgångar, framstår nu återigen som ett riktigt alternativ.
Den rumänska regeringen har de senaste veckorna låtit påskina att förstörelsen av området kan accepteras om den öppnar för ett inledande av gruvverksamheten. Jag riktar en stark vädjan till Europaparlamentet och Europeiska kommissionen om att beakta möjligheten att ingripa vid EU:s ledarskapsforum för att sätta stopp för det som utan tvekan kommer att bli en ekologisk och mänsklig katastrof.
Derek Vaughan
(EN) Herr talman! Jag vill tala om energipolitiken. Liksom en tidigare talare sade, är det av avgörande vikt för oss alla att säkra den framtida energiförsörjningen, och för att lösa detta problem måste vi titta på en rad olika tekniker och inte bara en teknik - inte bara gastekniken. Förnybar energi kommer självklart att ha en viktig funktion att fylla oavsett om det rör sig om vindkraft, energi från biomassa eller tidvattenkraft, men kärnkraft och energi i samband med koldioxidavskiljning måste också få fylla sin funktion.
Jag välkomnar därmed de senaste initiativen från den brittiska regeringen. Den tog nyligen fram ett antal projekt som undersöker nya tekniker för förnybar energi men även inom områdena för kärnkraft och koldioxidavskiljning. Jag anser att denna hållning kommer att säkra den framtida energiförsörjningen i Storbritannien, och ser detta som ett exempel som övriga EU bör följa. Jag anser verkligen inte att vi ska lägga alla ägg i samma korg, för vi måste ha flera olika tekniker. Jag uppmanar mina kolleger här att göra detta i framtiden.
Giommaria Uggias
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Efter den globala finanskrisens utbrott föreslog Europeiska kommissionen en åtgärd - det förslag som debatteras i dag - för att stärka kampen mot skatteflykt. Detta möjliggör en större öppenhet mellan alla skattesystem i EU-medlemsstaterna genom utbyte av information om tillgångar.
Det är en bra åtgärd, men vi måste också komma ihåg att lagen om skatteamnesti, som döljer skattesmitares identiteter och stjäl momsintäkter från EU-medborgarna, antogs av en majoritet i det italienska parlamentet för några få månader sedan.
Samtidigt som hela världen kämpar mot olaglig verksamhet, kränker vissa nationella lagar våra hederliga medborgares värdighet. Det är av dessa skäl som vi, tillsammans med andra kolleger från partierna Italia dei Valori och Partito Democratico, har lämnat in ett klagomål till kommissionen.
Vi har underrättats om att kontoren är i färd med att vidta åtgärder utifrån våra synpunkter. Jag uppmanar därför kommissionen att vara modig, ta ansvar och förklara den italienska skatteamnestin olaglig och göra så att dessa kapitalbelopp beskattas.
Marek Henryk Migalski
(PL) Herr talman! Jag vill ta upp en fråga som redan har nämnts, men jag vill bara förstärka det som har sagts. Samtidigt som vi talar här pågår det i Ivianets i Vitryssland en illegal husrannsakan i Polska huset, ett av kontoren för Polackernas förbund i Vitryssland. Detta är ytterligare ett fall av förtryck mot den polska minoriteten i Vitryssland. Jag vet, herr talman, att ni redan har ingripit personligen i fallet med det mycket höga bötesbelopp som Angelika Borys ålades. Jag vill tacka er för ert ingripande, eftersom vi verkligen är skyldiga att hjälpa denna organisation. Samtidigt vill jag rikta en vädjan till er herr talman, och även till rådet och kommissionen om att göra ett uttalande och ingripa när det gäller kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Vitryssland - kränkningarna av polska medborgares rättigheter - men jag säger detta främst med avseende på kränkningarna av medborgarnas rättigheter - de mänskliga rättigheterna - med andra ord, något som borde vara viktigt för oss i egenskap av Europaparlamentet.
João Ferreira
(PT) Herr talman! De senaste veckorna har vi sett en intensifiering av en försåtlig ideologisk kampanj som rör de åtgärder som medlemsstaterna ska vidta för att nå balans i de offentliga finanserna. Det är inte någon slump att många av de som spelar en ledande roll i denna kampanj är de som är ansvariga för den nuvarande ekonomiska och sociala krisen. Precis som tidigare ger de återigen sitt stöd för nya angrepp mot löner, sociala rättigheter och anställningsrättigheter samt statens sociala funktioner.
Som svar på detta våldsamma angrepp intog tiotusentals portugiser gatorna i protest och krävde lönehöjningar, som kommer att återställa den köpkraft som inte har funnits under det senaste årtiondet, och anständiga pensionsvillkor.
Man bör balansera de offentliga finanserna med den ekonomiska tillväxten och samtidigt sätta stopp för de allvarliga orättvisor med den ojämlika fördelning av välståndet som är en central faktor i denna kris. Den fortsatta drivkraften i arbetstagarnas kamp är numera ett tecken på att det finns hopp och den mest konkreta anledningen till att tro på en bättre framtid.
Godfrey Bloom
(EN) Herr talman! För några veckor sedan tog min aktningsvärda vän och kollega från Yorkshire, Edward McMillan-Scott, med ordföranden för FN:s internationella klimatpanel (IPCC) till denna församling. Min kollega framställde honom som en legend på den egna lunchen och en guru av bästa klass inom området för klimatvetenskap - och jag måste säga att han bestämt såg ut som en guru i mina ögon. Men nu visar det sig att han är en järnvägsingenjör som skriver värdelösa böcker. Jag har ingenting emot järnvägsingenjörer. Några av mina bästa vänner är järnvägsingenjörer och de läser utan tvekan värdelösa böcker, men det är inte dit jag vill komma. Det kan kanske i alla fall förklara, eller också inte, varför IPCC har kommit med så mycket absurt nonsens de senaste åren.
Vore det inte en bra idé om kommissionen kanske skriver till IPCC och föreslår att de skaffar en ny ordförande, kanske någon som är en smula bättre kvalificerad?
Krisztina Morvai
(HU) För några minuter sedan nämnde Anna Záborská de megainvesteringar, nämligen de olika spelkasinoinvesteringar som utländska medborgare har gjort även i Ungern. Den välkände ledaren för den utomparlamentariska motståndsgruppen, György Budaházy, protesterade mot detta tillsammans med tolv medlemmar i motståndsgruppen ”Hunnia” som har suttit häktade i avvaktan på rättegång under nästan ett år. De får inte ta del av de bevis som läggs fram mot dem. På grund av egendomligheter i de ungerska förordningarna och i strid mot rätten till habeas corpus, granskar inte den domare som gång på gång förlänger häktningsperioden de bevis som anförs mot dem. Jag anser att det är en skandal att något sådant kan ske i Europeiska unionen, och jag protesterar återigen, för femtielfte gången i ordningen, mot detta.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Herr talman! Jag vill tala om en fråga som jag anser vara av enorm politisk betydelse. Den rör de nationella parlamenten och deras samarbete med Europaparlamentet inom ramen för det arbete som görs inom EU i dag för att åstadkomma ekonomisk återhämtning och finansiell stabilitet.
Medan kreditkrisen avtar allt mer, talar alla om behovet av att stärka euron, om sammanhållningspolitik i euroområdet och om ekonomiska orättvisor inom Europeiska unionen samt de solidaritetsmekanismer som måste tas fram.
Jag anser att en dialog mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten i detta sammanhang kommer att belysa vårt gemensamma mål, vårt gemensamma ansvar och den solidaritet som vi behöver visa på EU- och medlemsstatsnivå för att säkerställa att vi fattar rätt beslut och tillämpar rätt politik, det vill säga politik som ofta är långsiktig vilket är svårt att förstå, särskilt för våra nationella kolleger som måste betala det politiska priset på hemmaplan.
Jag anser att vi kan ta initiativet till denna dialog.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Herr talman! Jag ska ta upp den europeiska stadgan om terroroffers rättigheter.
Den 15 december åtog Jacques Barrot sig att verka för en europeisk stadga om terroroffers rättigheter. Den 19 januari tog Cecilia Malmström emot Barrots ord i en mycket positiv anda. Den 26 januari uppgav Spaniens premiärminister, Perez Rubalcaba, på det spanska ordförandeskapets vägnar att han gav sitt fulla stöd till terroroffren och att Spanien skulle göra allt som stod i dess makt i kommissionen och rådet för att hjälpa dem.
Vi välkomnar alla detta. Tiden är dock inne att gå från ord till handling, vilket sammanfaller med den sjätte internationella kongressen för terroroffer som ska äga rum i Salamanca den 11, 12 och 13 denna månad. Jag önskar kongressen all framgång i sitt arbete. Vi ska fortsätta uppmana till engagemang på detta område och främja detta i parlamentet, herr talman.
Marc Tarabella
(FR) Herr talman! Min kollega, Véronique De Keyser, fick möjlighet att uppmärksamma den tragedi som inträffade i Liège den 27 januari. Jag ska naturligtvis inte upprepa det som hon sade om offren och räddningstjänsten, som förtjänar en lagstiftning.
Det som oroar mig i detta sammanhang är att fastighetsägaren inte hade någon försäkring. Jag vill bara uppmärksamma kommissionen på det faktum att det vore lämpligt att diskutera en obligatorisk ansvarsförsäkring för skada som kan åsamkas tredje part, ibland med ont uppsåt men framför allt genom försumlighet, innan vi talar om obligatoriska brandförsäkringar för varje medborgare.
Jag anser att kommissionen skulle kunna lägga fram antingen ett förslag, till exempel inom området för konsumentskydd (med konsument menas i detta fall medborgare) - eller ett initiativ som även skulle kunna komma från parlamentet.
Jag vill hursomhelst be de av mina kolleger som kan hålla med mig i denna fråga att uppmana varje medborgare att teckna en ansvarsförsäkring som täcker all skada som har åsamkats tredje part.
Sonia Alfano
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Det spanska företaget Gas Natural har lämnat in en plan om uppförande av återförgasningsanläggningar vid kusten som skulle påverka Trieste-området och som har godkänts av Italiens miljöminister.
Den tekniska styrelsen för återförgasningsanläggningen i Trieste har uppmärksammat några stora brister. Efter det informella sammanträdet mellan Europeiska kommissionen, Italien och Slovenien den 26 januari 2010 spred Italiens ständige representant vid Europeiska unionen nyheten om att Europeiska unionen hade godkänt projektet, medan det av Sloveniens officiella protokoll framgår att bägge sidor har bjudits in för att man ska nå en överenskommelse.
Det kommer antagligen att bli svårt att nå denna överenskommelse i praktiken på grund av den ovanliga bakgrunden till affären med återförgasningsanläggningen. Det har i själva verket visat sig att de organ som ansvarar för att ge garantier och säkerhet inte har fullföljt sina skyldigheter i fråga om säkerhet. Stora förseningar vid utarbetandet av externa planer för räddningsinsatser och i kommunikationen med statliga organ och myndigheter med ansvar för hantering av nödsituationer har uppmärksammats. Dessutom saknas det information till allmänheten om riskerna med allvarliga olyckor som rör uppförandekoder och en objektiv bedömning av den dominoeffekt som en eventuell olycka i högriskindustrier kan ge.
Av dessa skäl anser vi att detta bara är ytterligare ett försök att uppföra en högriskanläggning i vetskap om att det inte finns något skydd eller några som helst säkerhetsåtgärder på plats.
Talmannen
Mina damer och herrar, vi har förlängt vår session med anföranden på en minut med 15 minuter.

{'language': 'sv'}