Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0156/2008).
Järgnevad küsimused on suunatud komisjonile.
Esimene osa
Teema: Biokütustega kauplemine
Mida võtab komisjon ette, et peatada Ameerika Ühendriikide põllumajandustoetusi ärakasutav biokütustega kauplemine, millest on teatatud?
See tegevus hõlmab biodiislikütuse vedamist Euroopast Ameerika Ühendriikidesse, kus lisatakse veidi kütust, mis võimaldab kauplejatel nõuda liitri eest 11 penni Ameerika Ühendriikide toetust. Seejärel veetakse kütus tagasi ja müüakse alla kodumaise hinna. Hinnanguliselt hõlmab selline kelmus kuni 10% biokütuste ekspordist Ühendriikidest Euroopasse. See ei ole ebaseaduslik tegevus, kuid seab Euroopa biokütusetööstuse ohtu. Samuti kaasneb sellega asjatu vedu üle Atlandi ookeani, mis suurendab kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Kas komisjoni väljapakutud säästvuskriteeriumid lahendavad selle probleemi ja muudavad sellise tegevusega hõlmatud biokütuste müümise Euroopa turul ebaseaduslikuks?
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Kuigi komisjon ei saa kommenteerida küsimuses mainitud väidetava teguviisi ulatusele, jagab komisjon muret seoses Ameerika Ühendriikide maksutoetuse mõjuga Euroopa tööstusele.
Toetus tundub hõlmavat kogu biodiislikütust, mis eksporditakse Ühendriikidest ja, muide, mida seal müüakse, sõltumata selle päritolust.
Tööstuse andmete kohaselt kasvas Ühendriikide eksport Euroopa Liitu 100 000 tonnilt 2006. aastal 1 miljoni tonnini 2007. aastal, mis võrdub umbes 15% Euroopa turust.
Minu kolleeg, volinik Mandelson, on selle küsimuse tõstatanud mitmel korral oma Ühendriikide vastaspoole, kaubandusesindaja Susan Schwabiga. Ta on probleemi võimaliku lahendusena soovitanud muuta Ühendriikide õigusnorme, näiteks piirdudes toetuse andmisel Ühendriikides müüdava kaubaga. Seni ei ole Ühendriigid midagi ette võtnud ja maksusoodustus kehtib endiselt.
Kui komisjon saab Euroopa Liidu tööstuselt nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, mis sisaldab piisavaid tõendeid tasakaalustatavast subsideerimisest ja kahjust, on ta valmis kaaluma subsideerimisvastase uuringu teostamist.
Auväärt parlamendiliige küsib, kas säästvuskava, mille komisjon pakkus välja oma ettepanekus võtta vastu direktiiv taastuvatest energiaallikate kasutamise edendamise kohta, mille komisjon võttis vastu selle aasta jaanuaris, lahendab küsimuses osutatud kauplemistegevusest tingitud probleemi.
Taastuvenergiadirektiiviga ettenähtud säästvuskava käsitleb biokütuste säästvuse tagamist. Selle eesmärk on edendada säästvalt toodetud biokütuste kasutamist, pärssides samas kehva tulemuslikkusega kütuste kasutamist. Tuletage meelde arutelu 35% üle. Seetõttu ei saa säästvuskava käsitleda auväärt parlamendiliikme küsimuses osutatud kauplemistegevust.
Linda McAvan
Volinik, mul on hea meel, et te sellega tegelete. Minu arvates on see skandaal, mis muudab naeruväärseks kogu meie töö kliimamuutuse vallas. Mis puutub säästvuskriteeriumidesse: kui meil on kasvuhoonegaaside säästmise kriteerium, siis kas sellised biokütused ei lahkne sellest, kuna need on veetud edasi-tagasi üle Atlandi ookeani, suurendades vedamisest tingitud kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mis moodustavad hetkel 5% maailma CO2 heitest?
Kui me peame ootama kaebust tööstuselt ja ebaseaduslike subsiidiumide alase menetluse algatamist, siis kui kaua see võtab? Ma kardan, et selleks ajaks, kui me saame midagi tehtud, on Euroopa tööstus oma uksed kinni pannud.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Taastuvenergiadirektiivis sisalduv meetod biokütustest lähtuvate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamiseks võrreldes fossiilkütuste heitkogustega lähtub niinimetatud olelustsükli lähenemisviisist, milles võetakse arvesse ka biokütuste veo käigus, nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool, tekkivaid heitkoguseid. Selles suhtes lubage mul veel kord kinnitada, et vedamisel tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine on üks biokütusepoliitika juhteesmärke.
Teema: Euroopa toiduabiprogramm enim puudust kannatavatele isikutele
2005. aastal kiitis Euroopa Parlament heaks kirjaliku deklaratsiooni enim puudust kannatavatele isikutele suunatud Euroopa toiduabiprogrammi kestvuse kohta. Deklaratsioonis mitte ei toetatud üksnes alalist toiduabiprogrammi pluss iga-aastast eelarvet, vaid kutsuti üles ka seda laiendama. Tasakaalustatud toidukoguste jaotamise tagamiseks kutsus Euroopa Parlament üles haarama programmi uusi sektoreid, nagu sealiha, linnuliha ja munad.
Deklaratsiooni täitmine tehti ülesandeks Mariann Fischer Boelile, Euroopa põllumajanduse ja maaelu arengu volinikule. Tõsiasi on, et kolm aastat hiljem ei ole ikka veel märki uue määruse alustest ja et astutud on vaid tagasihoidlikke samme. Ikka veel on täiesti ebaselge, millised eelarvevahendid on saadaval.
Toiduabi on Euroopa Liidus, kus 16% elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri, vägagi asjakohane küsimus. Kas komisjon suudab tagada toiduabiprogrammi Euroopa tasandil? Kas selle tegevuse käigus astub komisjon dialoogi selles vallas tegutsevate Euroopa VVOdega?
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - 20 aastat on Euroopa toiduabiprogramm andnud määrava panuse alatoidetud inimeste toiduvajaduste rahuldamisse ühenduses.
4. aprillil 2006 võttis parlamendi praegune koosseis vastu toetava deklaratsiooni ühenduses enim puudust kannatavatele inimestele suunatud Euroopa toiduabiprogrammi kohta. See deklaratsioon kutsub komisjoni ja nõukogu üles nägema ette mitmeaastased eelarveeraldised ja juurutama programmi juhtimisel hulka paindlikkusmeetmeid. Samuti pannakse suurt rõhku vajadusele kindlustada puudustkannatavate inimeste tasakaalustatud toitumine.
See programm algas tegelikult juba 1987. aastal erakorralise meetmena ajal, mil põllumajandustootmises olid rikkalikud ülejäägid. Esimeste aastate jooksul varustati toiduabiprogrammi peamiselt sekkumisvarudest. Kuna varud on viimaste aastate jooksul vähenenud ühise põllumajanduspoliitika järjestikuste reformide tõttu, tegi komisjon selle kava jätkumise tagamiseks rea muudatusi, mille hulka kuuluvad võimalus osta turult tooteid, mida meie sekkumisvarudes enam saadaval ei ole, samasse "perekonda" kuuluvate toodete omavaheline asendamine ja võimalus segada või kaasata sekkumistooteid ja turult ostetud tooteid.
Ka eelarvet on kohandatud eeskätt selleks, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist. See on kasvanud 213 miljonilt eurolt 2004. aastal 305 miljoni euroni käesoleval, 2008. aastal. Seega on komisjon teinud kõik, et alal hoida sekkumisvarudel põhinevat programmi, hoolimata asjaolust, et need olid haihtumas. Sestap võime tegelikult öelda, et me oleme selle programmi puhul läinud äärmusteni.
Nüüd on saabunud aeg selle programmi tulevik ümber vaadata, unustamata suuremat pilti. Selle eesmärgi nimel töötavad komisjoni talitused juba mõjuhindamise kallal, mis uurib tulevikuvõimalusi. Interneti-nõupidamine on ligi meelitanud palju osalejaid - vastuseid on rohkem kui 12 000 - mis tõestab, et Euroopa kodanikud on sellest algatusest väga huvitatud.
VVOd on tegelikult etendanud määravat rolli programmi rakendamisel ja nad jäävad võtmetegelasteks ka tulevikus. Seminaril, mille korraldasime aprillis, väljendasid nad soovi, et toiduabiprogrammi haldaks jätkuvalt põllumajanduse peadirektoraat, samuti rõhutasid nad vajadust seada sisse mingisugune vahendite mitmeaastane eraldamine ja pakkuda laiemat valikut erinevatest toodetest. Me vaatame hetkel VVOde soove läbi ja peame nendega tihedalt sidet.
Pärast mõjuhindamise lõpulejõudmist kavatsen ma esitada parlamendile septembris ettepaneku, mis võimaldab kava tulevikus jätkata, kuid seda väga kindlal alusel. Seega tänan teid väga huvi tundmast ja sellele väga tähtsale kavale tähelepanu juhtimast.
Johan Van Hecke
(NL) Proua juhataja, tahaksin ennekõike tänada volinikku selle väga selge, täieliku vastuse eest, mis annab lootust ka toiduabiprogrammi pikema kestuse osas, tuginedes hetkel toimuvale hindamisele.
Tahtsin ainult küsida, kas kõnealusel hindamisel võetakse arvesse ka asjaolu, et paljud inimesed sõltuvad ikka veel ilmselgelt sellest toiduabiprogrammist ja et peaaegu 16% Euroopa elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri, ja kas võetakse arvesse ka praegust toidukriisi ja toiduhindade tähelepanuväärset kasvu.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Me võtame arvesse kõiki andmeid, mida me saame seeläbi, et läheneme sellele protsessile väga avatud viisil. Hetkel saadavalolevate andmete kohaselt saab puudustkannatavate inimeste erikavast Euroopa Liidus kasu 13 miljonit inimest. Meie teada nõudlus hetkel ei vähene.
Andreas Mölzer
(DE) Paljudel juhtudel kannatavad vaesuse all kõige rohkem just lapsed. Toidupuudus ei pärsi mitte ainult kehalist arengut, vaid ka võimet keskenduda ja koolis edukas olla. Seeläbi võib see mõjutada ka lapse edukust edaspidises elus. Milliseid meetmeid, näiteks koolide kaudu toimivaid, nähakse kavandatava toiduabiprogrammi raames ette selles probleemses valdkonnas?
Jörg Leichtfried
(DE) Olen kindel, et see saab olema hea ettepanek, eriti kuna te olete maininud ka tasakaalustatud toitumise vajalikkust. Selle asetamine kesksele kohale on elutähtis. Seoses sellega võiks komisjon lisada veel ühe võtmepunkti, milleks on keskendumine värskele mahetoodangule. Igaühel on õigus süüa tooteid, mis võivad olla veidi kallimad, kuid palju tervislikumad. Kuivõrd te seda arvesse võtate?
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Esiteks, praegu me hindame kõiki ideid ja teavet, mis meil on.
Seoses sellega püüame kindlaks teha, kas me peaksime oma raha teataval viisil suunama. Me ei ole oma siseseid arutelusid veel lõpule viinud, kuid ma võin laste kohta öelda järgmist: minu arvates on ülimalt tähtis, et ennekõike tagaksime, et meie noored on hästi toidetud, mistõttu me avaldame sel aastal ka idee (ja ma loodan sellele saada täit toetust) liikmesriikidega kaasrahastatava koolide puuviljakava sisseseadmiseks, mis pakuks teatavas vanuses lastele võimalust saada koolis veidi puuvilju. Minu arvates on see üldiselt hea idee, mis kinnistab noortes hea harjumuse, mis loodetavasti jääb neile külge kogu eluks.
Mis puutub mahetoodangule erilise tähtsuse omistamisse, siis minu arvates peame valima kahe halva vahel, sest kui me valime mahetooted, saame vähem toitu, ja minu arvates on selle otsuse tegemine väga keeruline.
Teema: Spekulatsioon ja toidukriis
Finantsspekulatsioon on hinnatõusu ja maailma toidukriisi põhiteguriks. Eeskätt toormeturg pälvib üha enam investeerimisfondide tähelepanu.
Kas komisjon on valmis tunnistama, et väheste huvides sattuvad sellised toormed, nagu riis või nisu, spekulantide huviorbiiti, samas kui miljonid inimesed surevad nälga?
Kas komisjon kavatseb astuda sisulisi samme igasuguse finantsspekulatsiooni lõpetamiseks, mis otseselt ohustab miljonite inimeste kindlustatust toiduainetega?
Kas komisjon kavatseb ka edendada rahvusvahelisel tasandil sellise mehhanismi rakendamist, mis takistab riikidel selliste toiduainete ekspordi piiramist, mida neil on varuks suurtes kogustes, ja igasuguse poliitika ajamist, mille otsese tulemusena takistatakse kaitsetuimatel oma toidusaamisõiguse teostamist?
Teine osa
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Komisjon on tegelikult väga mures praeguste kõrgete hindade mõju pärast nii Euroopa Liidus kui ka globaalsemas plaanis. Arenguriigid ning kaitsetuimad elanikkonnad on tegelikult saanud väga ebavõrdelise löögi, mille tagajärjeks on nälja, alatoitumise ja ühiskondlike rahutuste oht.
Teatises, mille komisjon täna esitas, püütakse analüüsida nende kõrgete hindade algpõhjuseid. Komisjon on esitanud hulga algatusi toiduhindadest tingitud vapustuse lühiajalise mõju tasakaalustamiseks, põllumajanduslike tarnete suurendamiseks, toiduainetega kindlustatuse tagamiseks pikema aja jooksul ning vaestele elanikkondadele hinnatõusust tuleneva mõju vastu võitlemisele suunatud ülemaailmsete jõupingutuste toetamiseks.
Mis puutub algpõhjustesse, siis on palju tegureid, mis üheaegselt vähendavad ülemaailmseid varusid: ebasoodsad ilmastikutingimused põhilistes teravilja tootvates ja eksportivates riikides, peamiselt Venemaal ja Ukrainas, mida varem nimetati Nõukogude Liidu leivakorviks. Kolmel järjestikusel aastal on Austraalias valitsenud ebasoodsad ilmastikutingimused. Meie kulutused energiale on olnud suuremad. Saagikuse kasv on olnud aeglasem ning ülemaailmne tarbimine on kasvanud. Nende otsene mõju pakkumisele ja nõudlusele on oluliselt panustanud põllumajandustoormete hindade tõusu, mille tunnistajaks me oleme olnud.
Toiduhindade tõusu taustal ja vahetult finantsturu kriisi järel on toormega seotud finantsturgudel hakatud rohkem tegelema hinnariski maandamise või investeerimisportfellide mitmekesistamisega. See tegevus on tinginud toormeturgudel hindade suurema liikumise ja kõikuvuse futuur- ja hetketehingute osas ning võimendanud aluseks olevaid hinnaliikumisi, kuid selle mõju pikaajalisele hinnakujundusele on ebaselge. Seega võtab komisjon tänases teatises kohustus jälgida teraselt spekulantidest investorite tegevust toormega seotud finantsturgudel ja selle mõju hinnaliikumistele.
Teatises märgitakse, et mõned ekspordiriigid on vastusena tõusvatele hindadele tegelikult piiranud oma importi. India on kehtestanud ekspordikeelud, Vietnam ja Tai riisi ekspordipiirangud, Indoneesia ekspordimaksud palmiõlile ning Kasahstan nisu ekspordikeelu. Selliste maksude ja ekspordikeeldude mõte on kaitsta siseturgu pakkumise lühiajaliste puudujääkide ja hinnavapustuste eest. Siiski pingestavad need rahvusvahelisi põllumajandusturgusid veelgi, mis kahjustab eeskätt toitu importivaid arenguriike. Keskpikas perspektiivis saadavad sellised piirangud selgelt ebaõigeid turusignaale, vähendades põllumajandustootjate huvi investeerida ja oma toodangut suurendada ning soodustades piirkondlike turgude tasakaalutust.
Ekspordipiirangute äärmiselt negatiivse mõju küsimus tuleks tõstatada asjakohastel WTO eelolevatel kohtumistel ning muudes asjaomastes rahvusvahelistes foorumites. Komisjon on veendunud, et arenguriigid võivad Doha voorust oluliselt kasu lõigata uute turuvõimaluste näol, mis aitaksid teenida täiendavat eksporditulu, ergutada põllumajanduslikku tootmist ja hõlbustada juurdepääsu toiduainetele, seeläbi leevendades praeguseid toiduhindade tõuse. Seetõttu jätkab komisjon tööd tervikliku ja tasakaalustatud Doha kokkuleppe suunas.
Komisjon usub, et ta saab loota selle parlamendi toetusele tänases teatises esitatud poliitikasuunale, mis on selles olukorras, kus hinnad mõnes piirkonnas tõusevad taevasse, meie ees seisvate ülesannete lahendamise aluseks.
Alain Hutchinson
(FR) Proua juhataja, volinik, tänan teid selle suhteliselt pika ja huvitava vastuse eest. Siiski sooviksin seoses ühe teguriga, mis päästis valla selle põllumajandustoodetega seotud finantsspekulatsioonide kriisi, teilt küsida, kas pärast teatavate Euroopa pankade, eeskätt KBC ja Deutsche Banki, skandaalset käitumist, mis, nagu te teate, seisnes täiesti "ebaeetilises" reklaamis seoses toidukaupadega spekuleerimisega... ma tahaksin teilt küsida, mida komisjon kavatseb selles suhtes ette võtta.
Koos oma kolleegi, pr Carlottiga, kirjutasin 6. mail president Barrosole kirja, mille kättesaamise kohta ma ei ole seni kinnitust saanud, kuid millele loodan ühel päeval vastuse saada. Kirjas tehti ettepanek rakendada kõikvõimalikke, keelustamisele suunatud meetmeid - ma tsiteerin: "finantsinstrumentide pakkumine, levitamine või reklaamimine Euroopa Liidus, sealhulgas investeerimiskindlustus ja eeskätt kindlustustooted, mis on seotud investeerimisfondidega, kui nende tootlus on otseselt seotud toidutoormete hinna tõusuga seotud spekuleerimisega".
Kas te võiksite mulle öelda, mida komisjon kavatseb selles suhtes ette võtta?
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Teen väga lühidalt, sest ma puudutasin seda teemat oma esimeses sõnavõtus. Just seepärast võiski see olla üsna pikk. Teatises, mille komisjon täna esitas, võtab ta kohustuse jälgida teraselt spekulantidest investorite tegevust toormega seotud finantsturgudel ja sellise spekuleerimise mõju hinnaliikumistele.
DanutBudreikait
(LT) Tarbijatena tunneme kohe igasuguse hinnatõusu mõju. Kuid hinnaahelas, kus toimub spekulatsioon, on võitjaid ja kaotajaid, kusjuures kõige sagedamini jäävad kaotajaks põllumajandustoodete tootjad.
Mida saaks teie arvates teha, tagamaks, et põllumajandusliku toorme hinnatõus oleks võrdeline üleüldise hinnatõusuga - teisisõnu, tagamaks, et toormehinnad on õiglased ja põllumajandustootjad saavad elada rahuldavalt?
Avril Doyle
Proua juhataja, olgugi, et me teadvustame täielikult küsija küsimuse põhjendatust ja tõepoolest ka meie ees oleva küsimuse keerukust, siis kas volinik saaks kinnitada, et tema ega ka tema kolleegid volinike kolleegiumist ei kavatse sekkuda toormeturu toimimisse, mis võib teha rohkem kahju kui kasu, kui valitakse see konkreetne lähenemisviis?
Me nõustume eesmärgiga, kuid mitte selle saavutamise vahenditega, ütleksin ma küsijale.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Ma nõustun täielikult tõstatatud küsimusega, mis käsitleb tagajärgi toormetootjale, põllumajandustootjale. Tegelikkuses oleme täheldanud tõusu, eriti teraviljasektoris. Kui rääkida nendest erakordselt kõrgetest hindadest, siis vaatan ma alati ajas veidi tagasi, et näha, kuidas hinnad on kujunenud, ja kui arvestada viimast 30 aastat, siis on toormetootjate hinnad kogu aeg langenud.
See ei ole aga tähendanud, et hinnad ei oleks kasvanud jaemüügisektoris. Aga kui võrrelda 1975. aasta ja tänaseid teraviljahindu ning vaadata fikseeritud hindu, siis olid hinnad 1975. aastal tänasega võrreldes kaks korda kõrgemad. Me näeme olukorda, kus inimesed on harjunud asjaoluga, et Euroopas kulutatakse toidule keskmiselt 14% sissetulekust, ja see näitaja on kogu perioodi vältel samuti langenud.
Kui teatises mainitakse seda, mida kavatsetakse ette võtta, siis on ilmselge, et me peame vaatlema kogu ahelat. Konkurentsivolinik vastutab olukorra uurimise eest ja me ei tea hetkel, kas tulemus saab olema positiivne või negatiivne. Kuid me hoiame silma peal kõikidel põhjustel, mis on tinginud eelmise aasta augusti lõpus alguse saanud hinnatõusu.
Teema: Teatis ja Lissaboni leping
Kas komisjon võiks seoses plaaniga D ja hiljuti teatavaks tehtud teatisega "Euroopa arutelu - tuginedes demokraatiat, dialoogi ja debatti käsitleva plaani D kogemustele” rääkida oma kommunikatsioonistrateegiast seoses Lissaboni lepingu ratifitseerimisprotsessiga? Milliseid kindlapiirilisi meetmeid on komisjon võtnud, et tagada Lissaboni lepingu sujuv ratifitseerimine?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Mis puutub küsimusse plaani D ja teatise "Euroopa arutelu” kohta, siis lubage mul öelda, et pean meie kohustuseks koos liikmesriikide ja muude ELi institutsioonidega suhelda kodanikega kõikide meie poliitikate ja seisukohtade osas. Kuigi lepingu osas on põhiülesanne loomulikult liikmesriikidel, peab ka komisjon olema valmis teavitama ja selgitama.
Meie hiljutine teatis "Euroopa arutelu" püüab edendada tegusat dialoogi kodanike ja otsustajate vahel ning, Lissaboni lepingule otseselt või ainuüksi viitamata, võib "Euroopa arutelu" alusel võetavaid meetmeid seostada lepingut käsitleva kommunikatsiooniga.
Leping on üks meie neljast kommunikatsiooniprioriteedist 2008. aastal. Meie tegevus on detsentraliseeritud ja eristatud, et sobituda iga liikmesriigi kohalike oludega, mis sisuliselt tähendab "lokaalselt tegutsemist".
Meie esindajad on teinud koostööd iga liikmesriigi ja parlamendi infobüroodega, et koostada riiklikud kommunikatsioonikavad, mis vastaksid erinevatele vajadustele, kusjuures tegevus on hõlmanud suhtlemist siseriiklike huvirühmadega, ajakirjanike koolitamist, teabe vahendust ja levitamist, arutelusid kodanikuühiskonnaga ning üritusi koolides ja ülikoolides.
Me oleme koostanud laia valiku tugimaterjale, sealhulgas PowerPoint-esitlusi, tekstilõike kõnede jaoks, küsimusi ja vastuseid, teabelehti erinevates valdkondades - need kõik on mõeldud selleks, et aidata teabeedastajatel esitada teemade kohta fakte.
Ning, nagu te teate, on komisjon Brüsselis käivitanud Lissaboni lepingule pühendatud võrgulehe 23 ametlikus keeles ja meie online-foorumis "Euroopa arutelu" on hiljuti taaskäivitunud arutelud lepingu üle, mis on osutunud üheks menukamaks valdkonnaks, kus on esitatud tuhandeid arvamusavaldusi.
Avril Doyle
Tänan teid, volinik. Miks "Euroopa arutelu” siis ei toimi? Iirimaal kulutatakse väga palju aega sellele, et tegeleda pika ja igava nimekirjaga küsimustest - mis on sageli iseenesest tähtsad, kuid Lissaboni lepingu sisu suhtes täiesti asjakohatud - mis tekitavad hirmu ja segadust, olgu siis sihilikult või mitte, ja see kahjustab tõsiselt Lissaboni positiivset sõnumit. Ning ELi rahvahääletustel loevad teadmised. Hääletajate kindlus oma teadmiste osas, mis käsitlevad Lissaboni lepinguga seotud küsimusi, on selle rahvahääletuse tulemuse seisukohalt määrav, et nad hääletaksid "jah", olles esmalt üleüldse otsustanud hääletada.
"Lepingualaste teadmiste tase annab mõista, et avalik arvamus [Iirimaal] sarnaneb rohkem Nizza 1 kui Nizza 2” - professor Richard Sinnotti, mitte minu sõnad. Kuna komisjon ja liikmesriigid ei ole seni üldse suutnud rohkem kui 90%-le meie kodanikest teadvustada Euroopat ja selle toimimist ega luua arusaama selle kehtivatest aluslepingutest, siis olenemata "Euroopa arutelust”, volinik, kuidas te soovitate meil nüüd kodanikele teadvustada nendesamade aluslepingute muudatusi, Euroopa muudatusi, et tagada vajalikud teadmised Lissaboni lepingu ratifitseerimiseks? Me oleme Euroopa-alases teadvustamises ebaõnnestunud; kuidas suudame me selgeks teha muudatusi Euroopas, millest keegi aru ei saa?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Esiteks, võtmesõnaks on partnerlus. Me ei saa kõik korraldada Brüsselist; me ei saa seda teha vaid komisjoni toel: me peame koos tehtud otsuste teadvustamisel koostööd tegema. Minu arvates on komisjonile ja institutsioonidele antud erinevad rollid, võrreldes näiteks ministritega, kes loomulikult peavad kõikjal Iirimaal ja ka kõikides muudes liikmesriikides aitama, selgitama, kuulama ja edasi andma, millega tegu on.
Leian, et kui alustada muudatuste teadvustamist, siis kardetavasti olete kuulajaskonna juba kaotanud. Minu kogemus näitab, et kui küsimuste sisu selgelt edasi anda, siis on palju lihtsam ning just seda meie esindus Iirimaal püüabki teha: teadvustada erinevaid sisulisi küsimusi. Ma tean, et pärast pakkumiskutset on nad osalenud minu arvates umbes 20 erineval kohalikul koosolekul, kus on osalenud ka poliitikud, Iiri poliitikud, et levitada teavet ja selgitada neile erinevaid sisulisi küsimusi. Sellest ei pruugi piisata, kuid me peame selles suunas jätkama. Minu arvates on suhtlemine meediaga loomulikult üks tähtsamaid asju. Samas on rahvahääletuse eelsel avalikult arutelul tähtis järgida Iirimaal kehtivaid väga üksikasjalikke seadusi ja eeskirju ning loomulikult püüame ka seda teha.
Kuid meil on kohustus suhelda kodanikega poliitika ja institutsioonide võetavate seisukohtade osas ning ma loodan, et me saame seda ka edaspidi teha käsikäes.
Paul Rübig
(DE) Kas on tehtud ka turu-uuringuid ja avaliku arvamuse uuringuid, mis näitaksid, millist teavet Euroopa kodanikud selle reformilepingu kohta tegelikult vajavad? Kas sihtrühma hulka kuuluvad ka Euroopa poliitikud, alates kohalike omavalitsuste tasandist kuni Euroopa tasandini? Millist teavet on siin vaja ja mida te pealinnades asuvates infobüroodes teete, et täiustada pakutava teabe valikut?
Justas Vincas Paleckis
Proua volinik, te mainisite Iirimaa rahvahääletust ning kolme nädala pärast toimub selles riigis väga tähtis, võib-olla otsustav hääletus. Me kõik mäletame Nizza lepingu rahvahääletuse tulemusi selles väga ELi-sõbralikus riigis ligikaudu 10 aastat tagasi.
Mida on sellest kahetsusväärsest kogemusest õpitud ja kuidas osaleb komisjon rahvahääletuse eelses avalikus arutelus Iirimaal?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Tänan teid väga nende asjakohaste küsimuste eest. Mis puutub avaliku arvamuse teadmisse, siis me korraldame Eurobaromeetri kaudu avaliku arvamuse uuringuid, mis annavad meile palju suuniseid ja mille abil saame me määratleda ka mõningaid teabevajadusi. Lisaks sellele korraldatakse loomulikult erinevaid avaliku arvamuse uuringuid igas liikmesriigis, et saada üksikasjalikumat ja riigikohasemat teavet. Seega saame minu arvates öelda, et meil on üsna head teadmised sellest, mida kodanikud ootavad ja millist teavet nad vajavad, kuigi ma leian ka, et see võib liikmesriigiti veidi erineda.
Minu arvates oli üheks Iirimaal saadud õppetunniks vajadus tegutseda väga laiaulatuslikult, mistõttu loodi riiklik foorum; leian, et pärast nii minu kui ka hiljutist president Barroso sooritatud külastust oleme püüdnud suhelda riikliku foorumiga ning kuulata foorumit ja selle vajadusi ning me püüame oma esinduse kaudu neid vajadusi rahuldada, pidades samas meeles, et rahvahääletuse puhul on alati tegu väga erilise olukorraga: näiteks, tuleb järgida ka Iirimaal kehtivaid McKenna õigusnorme. See loomulikult piirab või seab väga selged piirid sellele, mida ministrid või valitsus saavad teha.
Samas on meil üldine suhtlemis- ja teabeandmiskohustus, mida ei saa meilt ära võtta, ja ma leian, et nii oleme õppinud, kuidas riikliku foorumiga suhelda ning kuidas meedia ja eeskätt noorte, kuid ka naiste abil rohkem saavutada, sest meie kogemuste kohaselt on just nemad need, kes väga sageli tunnevad end arutelust võõrdununa ja eemalolevana. Ka siin peame kasutama tänapäevaseid suhtlusvahendeid, nagu Internet: veel üks saadud õppetund on, et me peame suhtlema Interneti kaudu.
Teema: Tihedam koostööd Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi esinduste vahel
Komisjon püüab kodanikke rohkem kaasata aruteludesse ELi asjade üle. Selle aasta aprilli alguses tegi komisjon teatavaks algatuse "Euroopa arutelu”. Eesmärk on veelgi laiendada tegevust ELi liikmesriikide tasandil: kodanikega nõu pidamine, ELi käsitleva teabe, teadmiste ja ideede jagamine ning hääletajatele ELi ametnikega kohtumise võimaldamine.
Mõnedes ELi pealinnades öeldakse, et komisjoni ja Euroopa Parlamendi esindused teevad kehva koostööd, kui kõne all on ELi kodanikele parema ülevaate andmine sellest, mis ELis toimub, ning neile ELi päevakorra, selle institutsioonide ja selle liikmesriikide tutvustamine. Komisjoni ja parlamendi esindused töötavad sageli eraldi, dubleerides üksteise tegevust, ega teosta suuri ühisprojekte.
Kas 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimiste lähenedes tehakse jõupingutusi koostöö parendamiseks erinevates riikides asuvate komisjoni ja parlamendi esinduste vahel? Kui jah, siis mida täpsemalt tehakse?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - 2008 on kõikidele institutsioonidele järgmisel aastal toimuvateks Euroopa valimisteks ettevalmistumisel ülitähtis aasta. Meie kõikide huvides on teha koostööd, et 2009. aasta juunis tuleksid hääletama võimalikult paljud. Hiljutise teatisega "Euroopa arutelu" käimalükatud töö, mis edendab Euroopa küsimustes aktiivset dialoogi kodanike ja otsustajate vahel, peaks sellele tööle kaasa aitama.
Kuid komisjon ja parlament teevad nendes valdkondades juba tihedat koostööd nii Brüsselis kui ka meie esinduste ja infobüroode tasandil liikmesriikides. Eelmisel kuul käivitasid meie talitused uut töörühma, et maksimeerida meie tegevuse koosmõju ja püüda tihendada koostööd komisjoni ja parlamendi esinduste ja büroode vahel. Me kavatseme läbi vaadata töösuhteid käsitleva 2001. aasta tegevusjuhendi, mis avab meile uusi võimalusi koos töötamiseks ning hõlbustab selliste vahendite, nagu audiovisuaalsed või ajakirjanduse jälgimise vahendid, ühiskasutust.
Oleme samuti pühendunud ühiste ruumide eesmärgi saavutamisele liikmesriikides, milleks on niinimetatud "ELi majad”, ning juba 27st liikmesriigist 25s asuvad meie bürood samas hoones. Nagu te teate, oleme kolmes neist Euroopa majadest - Madridis, Dublinis ja Tallinnas - teostamas pilootprojekti, mille raames luuakse ühine ruum, mida me nimetame "Euroopa avalikuks ruumiks”. Oleme suutnud laiendada oma tegevuse ulatust, et tegeleda kultuuriga ning samuti teadus- ja noorteüritustega. Nüüd on meil esimene aruanne selle Euroopa avalike ruumide pilootprojekti kohta. See tundub olevat väga positiivne ja me jätkame selles suunas.
Justas Vincas Paleckis
Tänan teid, volinik, kõikehõlmava ja selge vastuse eest. Olen kindel, et olete loomult optimist. Teisalt, teie positsioon komisjonis nõuabki optimismi. Olen kindel, et te loodate Lissaboni lepingu ratifitseerimisele kõikides riikides sel aastal.
Sooviksin teilt küsida, et mis oleks teie arvates erinevus 2004. ja järgmise aasta Euroopa Parlamendi valimiskampaania vahel, pidades silmas, et väga tõenäoliselt toimub viimatinimetatu pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Väljendun väga otsekoheselt. Minu arvates peab komisjon oma esinduste kaudu palju rohkem tegelema valijate mobiliseerimisega, tagamaks, et rohkem inimesi tuleb valima. Me ei tohi olla liiga ettevaatlikud. Minu arvates peame me kõik ütlema, et me tahame, et Euroopa kodanikud teostaksid oma hääletusõigust ja just nii tegutseme me koos liikmesriikidega - jällegi, partnerluses, asumata poliitilisele seisukohale, vaid tõesti lihtsalt hääletajate mobiliseerimiseks.
Me uurime koos Euroopa Parlamendiga institutsioonidevahelise teabe- ja kommunikatsioonitöörühma kaudu, kuidas me saaksime seda teha. Parlament on juba esitanud hästi koostatud ja peenekoelise kava EP valimisteks ja me panustame sellesse parimal võimalikul viisil, rakendades kõiki meie vahendeid, eeskätt meie esindusi. Koos parlamendiga saame tagada, et rohkem inimesi tuleb hääletama.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Sooviksin tähelepanu juhtida asjaolule, et teabeettevõtte jaoks on äärmiselt tähtis, et kogu tema materjal oleks koostatud kõikides ELi keeltes. Ma väga loodan...
Ma räägin inglise keeles. Võib-olla ei kuule te mind, sest näen, et volinik on millegagi hõivatud.
Kuna esindan siin Leedut, siis tahtsin vaid öelda, et on raske saada teavet leedu keeles. Kui püüda helistada Europe Directi tasuta numbril ja esitada küsimus leedu keeles, palutakse teil pool tundi oodata. Isegi siin, parlamendi büroos on külastajatel raske leida leedukeelseid raamatuid, sest voldikud on saadavail vaid põhikeeltes.
Ma mõistan, et suulise tõlkimisega on tohutu probleem, samuti rahaline probleem, kuid ehk peate mõningatele asjadele rõhku panema. Kas te oleksite lahke ja prooviksite järele, kuidas Europe Directi keskused töötavad erinevates keeltes, mida näiteks volinik Kuneva teeb?
Mairead McGuinness
Minu arvates on olukord üsna selge, et kui kodanikele on midagi otsest öelda, siis nad kuulavad ja kuulevad. Meil oli täna arutelu Euroopa linnade reisijuhtide üle, kuid me saime nõukogult väga nõrga reaktsiooni ja minu arvates peame me inimestele saatma selgemaid sõnumeid selle kohta, mida me siin Euroopa Liidus teeme, ja et me oleme siin tegelikult nende jaoks, mitte ainult nendest rääkimiseks.
Minu eelistuste kohaselt võiks komisjoni asemel liikmesriigi tasandil juhtohjad haarata parlamendi esindus, kuid selline avaldus on minu puhul ilmne, ja ma kutsuksin üles Iirimaal toimuv ratifitseerimises osas üles näitama austust ja ettevaatust. Need on heitlikud ajad ning WTOst tulevad uudised ei aita meid selles suhtes. Minu arvates peame silmas pidama meie hääletajate tõelisi muresid.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Loomulikult on teabe andmise - kõiki 23 ametlikku keelde suulise ja kirjaliku tõlkimise - tagamine lõputu töö. Mõnikord me ei suuda täielikult reageerida näiteks tõlkide puudumisel või ei ole meil veel täit koosseisu, kes suudaks seda soovi täita, kuid ma võtan teie sellekohase märkuse teadmiseks ja me uurime ka seda küsimust.
Ka mina külastan varsti Leedut ja ma olen kindel, et kuulen sellest täpsemalt, kuid põhjuseks ei ole komisjonipoolse tahte puudumine. Igasuguse suhtluse lähtekohaks on võimalus suhelda, loodetavasti, oma keeles ja mõista, mida räägitakse, samuti oma keeles. Seetõttu jätkame oma püüdeid tagada selleks kõikide vajalike vahendite võimaldamine; seetõttu pean teie küsimust täiesti põhjendatuks, kusjuures minu arvates on see väga tõsine küsimus.
Teiseks punktis oli loomulikult üks kommentaar ja on tõsiasi, et me peame alustama sealt, kus on kodanikud. Me peame vastama nende küsimustele ja loomulikult on tõsi, et väga harva alustavad nad küsimustega lepingu sätete või muudatuse kohta. Alustuseks küsivad nad: "Mida te sisserände asjus ette võtate? Mida te kliimamuutuse asjus ette võtate? Kuidas te võitlete probleemidega, mida me peame piiriüleseks, ja kuidas te nendega tegelete?"
Ja nii peame me vastama, igapäevakeeles. Ja minu arvates on tegelikult aidanud - ja selle loen ma enda teeneks - see, et oleme nüüd alustanud nende kodanike kokkuvõtetega kõikidele ettepanekutele, mille me esitamine. Ka meie töökavas saab meil olema juurdekäiv kodanike kokkuvõte ja minu arvates on see väga kasulik ning me peame jätkama selles suunas.
Teema: Komisjoni plaan D, mis käsitleb dialoogi, demokraatiat ja debatti, ning "Euroopa arutelu"
Komisjoni 2005. aasta oktoobri plaan D, mis käsitleb dialoogi, demokraatiat ja debatti, oli reaktsioon ELi ”järelemõtlemisajale”, mis järgnes põhiseaduse rahvahääletuste negatiivsele tulemusele. Kas komisjon usub, et kaks ja pool aasta hiljem on ta tegelikult saavutanud oma plaani eesmärgid? Kui ei, siis miks? Mis oli takistuseks? Mis puutub komisjoni hiljutisse teatisse projekti "Euroopa arutelu” (aprill 2008) kohta, mille eesmärk on lähendada kodanikke liidule ja selle institutsioonidele, siis kas komisjon suudab esitada üksikasjalikud andmed, mis käsitlevad abikõlblikke kulutusi, iga liikmesriigi ja organisatsiooni kohta saadavalolevat summat ning abisaajaid, kes teostavad üleeuroopalisi kodanikega nõu pidamise projekte? Kuidas näeb ta ette raamistiku koostööks ELi institutsioonide vahel ja eeskätt Euroopa Parlamendiga? Kuidas aitab ta kaasa elektrooniliste võrgustike loomisse, kus osalevad Euroopa Parlamendi ning riikide ja piirkondlike parlamentide liikmed? Kuidas loob ta Euroopa avalikke ruume liikmesriikide pealinnades? Kuidas muutub ta aktiivsemaks kohalikul tasandil?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Võin öelda, et plaan D etendas võtmerolli uute meetodite katsetamisel, mille abil kodanikuühendused kaasavad kodanikke kõikidelt elualadelt aruteludesse Euroopa tulevik üle.
See andis meile näiteid nõupidamisvormidest, mida meil kunagi varem ei ole olnud - juhuslikult valitud kodanikke kõikidest liikmesriikidest kutsuti koos maha istuma ja arutama Euroopa Liidu päevakorda. See oli tõepoolest väga põnev kogemus. Üks nende kogemuste põhjal saadud põhiline õppetund oli, et me peame tugevdama kodanike ja ELi otsustajate vahelist ühenduslüli, sest kui me lubame paremini kuulata, siis mida me kuulduga ette võtame? Just seda tahavad nad teada.
Me otsustasime plaani D pikendada, hõlmates ajavahemikku kuni järgmise aasta juunis toimuvate Euroopa Parlamendi valimisteni. Selle uue etapi nimeks on ”Euroopa arutelu”. Me oleme "Euroopa arutelule" eraldanud 7,2 miljonit eurot, millest 2 miljonit eurot riikidevaheliste projektide kaasrahastamiseks ja 5,2 miljonit eurot esinduse hallatavaid kohalikke projekte toetavate detsentraliseeritud konkursside ja meetmete kaasrahastamiseks.
Me ei otsusta ette ära, kui palju raha on iga liikmesriigi kohta saadaval või millised abisaajad teostavad neid üleeuroopalise nõupidamise projekte. See sõltub nende konkursside tulemustest, mida komisjon hetkel algatab nii tsentraalselt kui ka meie esinduste kaudu.
Meie arvates peaks ”Euroopa arutelu” looma ka tõhusa raamistiku institutsioonidevaheliseks koostööks. Üheks mudeliks oli lõppkonverents, mis toimus plaan D esimeses etapis eelmise aasta detsembris. Sellesse kaasati mitte ainult parlament ja komisjon, vaid ka regioonide komitee ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee. Minu arvates andis see täiendava panuse kodanike konkreetsete muredega tegelemisse ning sedalaadi koostöö peaks muutuma "Euroopa arutelu" raames reegliks, seda ka riiklikul või piirkondlikul tasandil.
Me loodame ka, et me suudame Euroopa Parlamendi liikmeid nendesse kohalikesse ja piirkondlikesse meetmetesse palju rohkem kaasata. Olen äsja teavitanud seda rühma - niinimetatud IGId (institutsioonidevahelist teaberühma) - selle parlamendi soovist osaleda piloot-teabevõrgustikus. Me oleme ette valmistanud ja esitame peagi Euroopa Parlamendile oma projekti tulemused: selliste võrgustiku ettevalmistamine, riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi liikmete kokkuviimine, ning me loodame kutsuda ka ajakirjanikke osalema arutelus Euroopa küsimuste üle.
Olen pilootprojektis juba maininud avalikke tasandeid, Euroopa avalikke ruume. Selles suunas saame plaaniga D jätkata, õppida seni omandatud kogemustest ning suhelda kodanikega mitmete projektide ja mudelite osas, mille suudame loodetavasti alaliselt kinnistada - mitte ainult umbes kuueks kuuks või nii - ja seeläbi tagada, et suudame otsustajad ja Euroopa kodanikud omavahel kokku viia.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Proua juhataja, volinik, meie kõigi jaoks peitub probleem tõsiasjas, et Euroopa on tavainimestest eraldatud. Hoolimata komisjoni ja meie, Euroopa Parlamendi liikmete tugevatest jõupingutustest, on selgelt näha, et teave ei jõua tavakodanikeni.
Tahaksin küsida, et millised asutused lähendavad kodanikke Euroopale, nagu kavandatud "Euroopa arutelu" kavas.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Üks uutest algatusest on loomulikult seotud vajadusega Euroopa poliitilise kultuuri järele ning, nagu te teate, selle oleme me ka esitanud. Ja parlament on selle vastu võtnud, et panustada poliitilistesse alustaladesse, mis võivad arutelule kaasa aidata. Seda seetõttu, et see peab sisalduma kõikides korralistes poliitilistes aruteludes kõikidel tasanditel: ELi küsimused tuleb paremini lõimida. Usun, et see algatus aitab, määratledes Euroopa poliitilised alustalad.
Minu arvates peame seda tegema läbi meedia, et Euroopa meedia kajastaks ELi asju, mistõttu meil on uus Interneti-strateegia, meil on uus audiovisuaalstrateegia, mis annab meile paremad vahendid Euroopa küsimuste meediakajastuse saavutamiseks kõikjal Euroopas.
Ja minu arvates peame me looma kohtumispaiku, avalikke ruume, ning nende loomiseks on meil mõned pilootprojektid. Nendest riikidevahelistest projektidest, kus me oleme küsinud nõu kodanikelt, saame minu arvates õppida nii mõndagi kasulikku ja omandada kasulikke kogemusi, mida suudame loodetavasti kunagi tulevikus alaliselt kinnistada.
Kuid me peame kasutama kõiki neid kanaleid, et kodanikke mitte eraldada, vaid neid kaasata: neid kuulata, neile selgitada ja propageerida seda, mida me teeme ELi tasandil.
Georgios Papastamkos
(EL) Proua juhataja, 1992. aasta siseturuprogrammile eelnes Cecchini raport mitte-Euroopa maksumuse kohta.
Kas Euroopa Komisjon kavatseb koostada sihtotstarbelise teatise mitte-Lissaboni maksumuse kohta? Kui palju läheb see Euroopale maksma, kui Lissaboni lepingu ratifitseerimist lõpule ei viida?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Alati on kõige raskem öelda, mis juhtub siis, kui me ei tee seda või teist. Me sooviksime ennetavalt esitada eelise, mille uus leping meie arvates annab. Kuidas saaksime me olla tõhusamad? Komisjon on püüdnud määratleda ja sõnastada küsimusi ja vastuseid, meie erinevaid taustmaterjale ja Internetti ülespandut nii, et me esitame väiteid ennetavalt, ründavalt, selle kohta, miks meie arvates on vaja uut lepingut ja milliseid probleeme on vaja lahendada.
See on olnud meie lähtekohaks, kuid komisjon on püüdnud ka selgitada, mis oleks mittenõustumise hind, sest minu arvates ka see mõjutab inimeste kindlust ning usku sellesse, kas me suudame tegelikult lahendada meie ees seisvaid suuri probleeme ja väljakutseid.
Juhataja
Küsimustele nr 35-39 vastatakse kirjalikult.
Teema: Spordiliitude kehtestatud konkurentsipiirangud
Arvestades, et teatavate ELi riikide spordiliidud püüavad kehtestada oma liikmetele eeskirju, mis piiravad sportlaste võimalusi seoses lepingute ja liikumisvabadusega, misläbi selgelt rikutakse ELi õigust, siis kas komisjon on uurinud selliste teguviiside tagajärgi konkurentsivabaduse seisukohast?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Hulk ühenduse kohtutesse jõudnud vaidlusi on kinnitanud, et EÜ eeskirjad kehtivad spordis.
Näiteks, Walrave'i ja Donà otsustes kinnitas Euroopa Kohus, et eeskirjad, mis põhinevad kodakondsusel ja piiravad sportlaste liikumist, ei ole kooskõlas isikute vaba liikumiste põhimõttega.
Bosmani otsuses uuris kogus kaht liiki piiranguid, mille ta leidis olevat isikute vaba liikumisega kokkusobimatud. Esiteks, kohus keelustas kodakondsusel põhineva diskrimineerimise tõttu UEFA reegli, mis piiras riiklikel jalgpallimeistrivõistlustel osaleda võivate, ELi liikmesriikidest pärinevate võõrmängijate arvu.
Teiseks, kohus keelustas isikute vaba liikumise takistusena FIFA üleviimisreegli, millega nõuti lepingu lõpetamisel üleviimistasude maksmist mõne ELi liikmesriigi kodanikuks olevate mängijate ELi-siseste üleviimiste korral.
Piau ja Meca Medina asjades tehtud otsused olid kohtu esimesteks otsusteks, millega kohaldatakse spordivaldkonna suhtes EÜ konkurentsieeskirju. Sellest alates on komisjon järginud selle pretsedendiõiguse metoodilist lähenemisviisi, hindamaks, kas spordiliidu või -ühenduse vastuvõetud reegel rikub artikleid 81 ja 82. Seetõttu tuleb iga spordireeglit, millel võib olla konkurentsi piirav mõju, hinnata juhtumipõhiselt, et kindlaks teha, kas selle eesmärk on õiguspärane.
Samas peab komisjon olema veendunud, et sellisest reeglist tulenev igasugune konkurentsivastane mõju on selle reegli eesmärgi saavutamisega möödapääsmatult kaasnev ja võrdeline selle eesmärgi saavutamisega.
Komisjon vaatles jalgpallis toimuvate rahvusvaheliste üleviimiste küsimust seoses lepingulises suhtes olevate mängijate üleviimistasusid käsitlevate FIFA reeglite seaduslikkuse uurimisega. Uurimine lõpetati 2002. aastal pärast seda, kui FIFA võttis kohustuse muuta üleviimiseeskirju teatavate põhimõtete alusel, mille eesmärgiks oli üleviimiste hõlbustamine.
Komisjoni valges raamatus spordi kohta, mis võeti vastu 11. juulil 2007, ja eriti lisatud dokumendis "EL ja sport: taust ja kontekst" käsitleti ammendavalt ka selliseid küsimusi nagu sportlaste vaba liikumine.
Sama seadusandliku paketi raames võttis komisjon vastu Pierre de Coubertini tegevuskava, mis toetab ELi tasandil võetavaid spordialaseid meetmeid ja sisaldab mitmeid ettepanekuid, mida komisjon võiks paljudes spordivaldkondades rakendada ja/või toetada.
Üks sellistest valdkondadest on seotud isikute vaba liikumisega, kusjuures eesmärgiks on võidelda kodakondsusepõhise diskrimineerimisega kõikidel spordialadel. See eesmärk saavutatakse poliitilise dialoogi, soovituste, huvirühmadega peetava struktureeritud dialoogi ning vajadusel rikkumismenetluste kaudu, mida komisjon algatab liikmesriikide vastu.
Lisaks sellele kohaldab komisjon EÜ konkurentsieeskirju spordiorganisatsioonidele, kuivõrd need organisatsioonid reguleerivad majandustegevust. Seejuures võtab komisjon arvesse spordi eripära.
Manuel Medina Ortega
(ES) Proua juhataja, tänan teid väga, volinik, laiaulatusliku ja väga ammendava vastuse eest minu küsimusele.
Lühidalt öeldes järeldan voliniku antud selgitust täiendava tähelepanekuna, et hetkel ei kaalu komisjon mingite õigusloomemeetmete vastuvõtmist, kuna ta leiab, et praegused õigusnormid, sealhulgas aluslepingud ja pretsedendiõigus on piisavad ja et seetõttu nähakse lahendusena mitteametlikke kokkuleppeid spordiliitudega, tegevusjuhendeid ja nii edasi ja nii edasi.
Komisjoni arvates ei ole praegu vaja mingeid lisameetmeid, nii et vaja on ainult kohaldada olemasolevaid õigusnorme.
Neelie Kroes
komisjoni liige. - See on õige. Euroopa Kohus - ja auväärt parlamendiliige on juba mõistnud, mis suunas ma liigun - on Meca Medina otsuses öelnud, et spordieeskirjade kokkusobivust EÜ konkurentsiõigusega ei saa kindlaks teha nii, et teatavat liiki eeskirjad jäetakse põhimõtteliselt EÜ konkurentsiõiguse kohaldamisalast välja. Seetõttu peab komisjon jätkama konkurentsieeskirjade kohaldamist juhtumipõhiselt, võttes aluseks oma tehtud otsused ja olemasoleva pretsedendiõiguse.
Lõpetuseks, Meca Medina otsus loob selles suhtes selge metoodilise raamistiku. Hindamaks, kas mõni reegel rikub ELi konkurentsieeskirju, peab selle mõju olema võrdeline õiguspärase ja tõelise spordihuviga, mida reegel toetab, mistõttu saab võrdelisust kindlaks teha ainult juhtumipõhiselt.
Manolis Mavrommatis
(EL) Proua juhataja, volinik, kõikides liikmesriikides kaebavad riiklikud spordiliidud, eeskätt jalgpalliliidud, rahvusvaheliste spordiliitude põhikirjade (FIFA, UEFA jt) alusel täiest kõrist iga kord, kui valitsus nende tegevust uurib. Kuigi me tunnustame spordiliitude sõltumatust, siis kas EL nõustub põhikirjadega, mis rikuvad siseriiklikke õigusnorme ja riigi põhiseadust ja mida peetakse neist kõrgemalseisvaks?
Richard Corbett
Kas komisjon nõustub, et UEFA omakasvatatud mängijate süsteem on asutamislepinguga kooskõlas? See süsteem annab jalgpalliklubidele ajendi luua olukord, kus osa nende mängijatest, kes tulevad nende juuniormeeskondadest ja noortekoolidest, ei oleks seotud kodakondsusega, mistõttu UEFA süsteem, mis erineb suuresti FIFA süsteemist 5+6, mis põhineb kodakondsusel ja on selgelt ebaseaduslik, on võrdeline ja õiguspärane ja sunnib klubisid investeerima oma noorte mängijate treenimisse, selle asemel et mitte tugineda vaid oma rahalisele võimsusele rahvusvahelisel üleviimisturul.
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Ma püüan need kaks küsimust ühendada, kuna see on valdkond, kus selgelt valitseb samalaadne mõtteviis, kusjuures eesmärgiks on võidelda kodakondsuspõhise diskrimineerimisega kõikidel spordialadel. Minu arvates on see peamine asi ja see on põhimõte, kui nii öelda. See eesmärk tuleks saavutada poliitilise dialoogi, soovituste, huvirühmadega peetava struktureeritud dialoogi ning vajadusel rikkumismenetluste kaudu.
Seetõttu arvan ma, et me peame arvesse võtma seda, et see konkurentsisuund, mida ma varem selgitasin, on üsna selge ja et seda ei tohiks rünnata muude mõtteviiside kaudu.
Teema: Hinnatõusud ja konkurents
Viimastel kuudel on paljudes liikmesriikides täheldatud suurt hinnatõusu, eriti toiduainete osas, mis on tõsiselt vähendanud Euroopa üldsuse ostujõudu. Paljud vaatlejad on arvamusel, et lisaks toormehindade tõusule on turustusvõrgustikud teinud ülemäärast juurdehindlust ja et on esinenud võimalikke vaba konkurentsi rikkumisi.
Kas komisjon suudab öelda, kas tal on alalisi näitajaid, mis annaksid hoiatavalt märku teatavate tarbijahindade plahvatuslikust tõusust, ja kas pärast teatavates liikmesriikides tähelatud äkilisi hinnatõuse on hiljuti teostatud jaotuskanalite uurimisi?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Komisjon on loomulikult mures toidu ja toidukaupade hulgi- ja jaemüügihindade hiljutise tõusu pärast. See mõjutab Euroopa elanikke ja veelgi tõsisemalt miljardeid inimesi mujal maailmas.
Tõepoolest, ELi toiduhindade inflatsioon kiirenes 2007. aasta viimases kvartalis. Täheldatud hinnatõusud tarbija tasandil peegeldavad hiljutisi muutusi toodete väärtuses, kuludes ja kasumis kogu toidutarneahelas. Tuleks silmas pidada, et peamiste põllumajandustoormete hinnad olid mitu kuud tõusnud ja purustasid pidevalt hinnarekordeid. Selline suundumus oli peamiselt tingitud struktuuriliste mõjurite koostoimest: pidev tõus ülemaailmses toidunõudluses, biokütuseturu ilmumine - ainult väga väikeses osas - ja lühiajalisemad tegurid nagu ebasoodsad ilmastikuolud, mis tingisid teraviljatoodangu vähenemise enamikus ELi liikmesriikidest 2007. aastal, ja mõningate põhiliste maailmaturu tarnijate piirav ekspordipoliitika ning üldisemalt investeerimisfondide üha suurenev osalemine põllumajandustoormete turgudel.
Sellegipoolest tuleks rõhutada, et toormehinnad ei moodusta rangelt võrdelist osa toiduhindadest, eriti kui toormeid töödeldakse rohkem. Seega on mõned muud müügihinna koostisosad, pean silmas energiast ja tööjõust tulenevaid hinnalisandeid, samuti mõjutanud hiljutist toiduhindade tõusu Euroopa Liidus. Tuleb silmas pidada, et need hinnatõusud ei ole tingimata seotud konkurentsieeskirjade puuduliku kohaldamisega. Nagu auväärt parlamendiliige teab, on EÜ konkurentsipoliitika peaeesmärk muuta turud ELi tarbijate huvides paremini toimivaks.
Nagu mainitud mitmes vastuses hiljutistele parlamendis esitatud küsimustele, jälgib komisjon koos Euroopa konkurentsiasutuste võrgustikku kuuluvate riiklike konkurentsiasutustega turge, et vältida konkurentsimoonutusi ja nende eest karistada, kuivõrd need moonutused võivad tarbijaid kahjustada. Komisjon tegutseb vaid siis, kui tal on paremad võimalused tegutsemiseks kui riiklikel konkurentsiasutustel. Nad tegutsevad esimesena, aga kui nad ei saa seda teha, astume meie mängu. Tõepoolest, kuna jaekaubandusega seotud küsimused on sageli oma ulatuselt riigisisesed, on liikmesriikidel hea positsioon nendega tegelemiseks.
Komisjon sooviks siiski veel kord kinnitada, et kui tuvastatakse spetsiifilisi konkurentsieeskirjade rikkumisi, mille kohta on juriidilised ja majanduslikud tõendid, siis me ei kõhkle, vaid tegutseme. Loomulikult on tähtis kaaluda kõiki asjakohaseid tegureid, mis mõjutavad neid turge, ning komisjon jätkab tarbijahindade, jaemüügituru kontsentratsiooni ja igasuguse väidetava konkurentsivastase tegevuse jälgimist. Komisjoni arvates on turu jälgimine väga tähtis ülesanne. Ühtse turu läbivaatamise raames analüüsib komisjon jaemüügiteenuste häirete võimalikke põhjuseid, seda nii tarbijate kui ka tarnijate vaatenurgast. Tarbijahindade erinevuste tasemeid liikmesriikide vahel vaadeldakse samuti tarbijaturgude tulemustabeli iga-aastases aruandes. Tulemustabeli esimene väljaanne - nagu te teate - avaldati 2008. aasta alguses ja edaspidi tehakse seda igal aastal.
Hinnad kuuluvad sõeluuringu põhinäitajate hulka. Mõned hinnaerinevused, eriti siseturukaupade ja -teenuste osas, võivad ilmselgelt tuleneda liikmesriikide vahelistest sissetulekuerinevustest. Sellegipoolest võivad eriti suured erinevused liikmesriikide vahel tähendada, et vaja on täiendavat uurimist. Lisaks sellele käsitleb komisjon põllumajandus- ja toiduainesektori konkurentsivõime alase kõrgetasemelise töörühma raames turuvõimu küsimust jaotussektoris. Komisjon käivitab selle algatuse eesmärgiga analüüsida toiduainetööstust, mis on viimastel aastatel silmitsi seisnud uute ohtude ja väljakutsetega, mis seavad kahtluse alla selle sektori konkurentsivõime.
Eelseisvatel nädalatel esitab komisjon ka ametliku vastuse Euroopa Parlamendi kirjalikule deklaratsioonile, mis käsitleb ELis suurte selvehallide toimepandud võimukuritarvituste uurimist ja kõrvaldamist. Komisjoni vastuses antakse muu hulgas mõningaid selgitusi ostujõuga seotud küsimuste kohta.
Giovanna Corda
(FR) Nagu te teate, kohtusid täna hommikul Kehlis Prantsusmaa ja Saksamaa tarbijaküsimuste eest vastutavad ministrid, et arutada nende kahe riigi vahelisi hinnaerinevusi. Need erinevused võivad mõnede paljutarbitavate toodete osas ulatuda 30%-ni.
Arutlusel olnud põhjuste seas mainisid nad erinevusi jaekaubanduse struktuuris, eeskätt mittetäielikku konkurentsi mõningates riikides. Interneti-müük peaks võimaldama tarbijatel nendest erinevustest kasu lõigata, ostes kõik soodsamatest riikidest. Kuid postimüük on Internetis mõnikord probleemne. Näiteks, Prantsusmaa elanikud ei saa osta mõningatelt Saksa võrgulehtedelt.
Kas te kavatsete võtta asjakohaseid meetmeid, et Euroopa siseturg muutuks kodanike jaoks lõpuks tegelikkuseks?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Olen täiesti teadlik teie küsimuse ja ühe ühtse turu saavutamise tähtsusest. Võite olla täiesti kindel, et komisjon annab endast parima, et muuta siseturg tegelikkuseks ka jaekaubanduses.
DanutBudreikait
(LT) Saan teie ettekande põhjal aru, et konkurentsi peadirektoraat teeb koostööd liikmesriikide konkurentsiasutustega. Kuid meie, kodanikud, täheldamine teatavate kokkulepete rakendumist, mille tulemuseks on üheaegne hinnatõus kõikides riikides, samas kui konkurentsiasutused ei suuda tuvastada mingeid üleastumisi. Mida ütleksite oma kogemuste põhjal - kas tegu on pädevuse puudumisega liikmesriikides või kuritarvitusega?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Seni on vastus selgelt "ei”, kuid me oleme teadlikud, et see nõuab meie tähelepanu ja mitte ainult meie tähelepanu, kui nüüd rääkida toimuva jälgimisest. Mida me oleme teinud, on see, et oleme selle võtnud Euroopa konkurentsiasutuste võrgustiku päevakorda, ja me kogume teavet kõikidelt liikmesriikidelt, kellel on kogemusi - mõned teostavad uurimist, mõned analüüsivad, mõned püüavad lihtsalt selgeks teha, mis on jaekaubanduses valesti läinud. Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik ja Belgia - nad kõik lähenevad praegusele olukorrale erinevalt.
Seni ei ole põhjust väita, et on olemas kartell. Niipea kui me saame mõnest kartellist teada, me tegutseme, võin teile seda kinnitada, kuid muideks ei ole asi minu arvates nii halb, sest riiklikud konkurentsiasutused tegutsevad ja jälgivad kogu olukorda selles valdkonnas.
Juhataja
Küsimustele nr 35-39 vastatakse kirjalikult.
Teema: Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga
Kas komisjoni arvates on võimalik viia Horvaatiaga peetavad ühinemisläbirääkimised lõpule aasta lõpuks? Milline on täpne ajakava ülejäänud aastaks?
Teema: Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise edenemine
Kas Euroopa Komisjon saaks teha avalduse, milles kirjeldatakse asjade seisu seoses Horvaatia taotlusega ühineda Euroopa Liiduga?
Teema: Horvaatia peetavate ühinemisläbirääkimiste lõpuleviimine
Alates ühinemisläbirääkimiste alustamisest Horvaatiaga on see riik teinud juba märgatavaid edusamme, mis on viinud paljude läbirääkimispeatükkide avamiseni, ja on jõudsalt liikumas täiendavate peatükkide avamiseks ja sulgemise kriteeriumide täitmise suunas. Ennekõike on toimunud positiivseid edasiminekuid seoses Horvaatia õiguse kooskõlla viimisega ELi standarditega, vähemuste kaitsmisega ja jõupingutustega justiitsreformi elluviimisel. Lisaks sellele on Horvaatia oma hiljutise otsusega mitte kehtestada ökoloogilist ja kalapüügi kaitsevööndit kiirendanud ühinemisläbirääkimiste edenemist. Neid tervitatavaid arenguid on tunnustatud Horvaatia 2007. aasta eduaruannet käsitlevas parlamendi raportis, mille punktides 31 ja 32 nõutakse Horvaatiale ELi ja eeskätt komisjoni suuremat toetust.
Kuidas suurendab komisjon oma antavat toetust? Kas komisjon esitab 2008. aasta sügisel esialgse ajakava ühinemisläbirääkimiste lõpuleviimiseks 2009. aastal, eeldusel et Horvaatia täidab asjakohased kriteeriumid?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Proua juhataja, hr Posselt, hr Crowley ja hr Ebner on kõik küsinud Horvaatiaga peetavate ühinemisläbirääkimiste seisu kohta ning ma saan nendele küsimustele anda ühise vastuse.
Need läbirääkimised Horvaatiaga edenevad üldiselt hästi. Seni on 35st läbiräägitavast peatükist avatud 18 ja me oleme nendest peatükkidest sulgenud 2. Mis puutub avamiskriteeriumidesse, siis on kehtestatud 11 kriteeriumikogumit. Komisjoni hinnangul on kriteeriumid täidetud 7 juhul 11st. Nende 7 osas arutavad liikmesriigid praegu nõukogus meie soovitusi või on koostamisel läbirääkimisseisukohad. Ülejäänud peatükkide suhtes, nagu konkurentsipoliitika ja riigihanked, kehtestas liit avamiskriteeriumid juba 2006. aasta esimesel poolel - see on kaks aastat tagasi. Kuid Horvaatia on nende avamiskriteeriumite täitmiseks vajalike meetmete võtmisel olnud aeglane.
Horvaatia tegeleb ikka veel kohtumõistmis- ja põhiõiguste peatüki avamiskriteeriumidega, sest selles vallas on palju raskeid ülesandeid, nagu justiitsreform, võitlus korruptsiooni vastu ja pagulaste naasmine.
Kuigi Horvaatia on teinud head tööd 16 võtmepeatükiga kooskõla saavutamisel, kus kehtivad sulgemiskriteeriumid, ei ole Horvaatia praeguseks teinud piisavalt, et täita kõiki sulgemiskriteeriume üheski neist 16 peatükist. Arvestades ülejäänud tingimusi, mis on Horvaatial veel täitmata, oleks ebarealistlik eeldada, et ühinemisläbirääkimised võiksid lõpule jõuda käesoleval, 2008. aastal. Sellegipoolest on Horvaatia teinud üldiselt suuri edusamme, mistõttu võib 2008 olla otsustavaks aastaks Horvaatia ELiga ühinemise läbirääkimistel. Eeldusel, et Horvaatia täidab mõningad tingimused, esitab komisjon selle sügise laienemispaketis näitliku ajavaka või tingimusliku tegevuskava muude tehniliste läbirääkimiste lõpuleviimiseks 2009. aastal.
Esimene täidetav tingimus on, et Horvaatia peaks täitma kõik avamiskriteeriumid käesoleva aasta juuniks, s.o järgmiseks kuuks. Teiseks, Horvaatia peab täitma kõik stabiliseerimis- ja ühinemiskokkuleppest tulenevad õiguslikud kohustused ning samuti jätkama stabiliseerimis- ja ühinemisprotsessi üldiste tingimuste täitmist. Ja kolmandaks, Horvaatia peab kiiremas korras parandama PHARE- ja IPA-programmide kohase ELi rahalise abi omapoolset haldamist.
Komisjoni president jätkab Horvaatiale märkimisväärse rahalise ja tehnilise abi andmist, et aidata Horvaatial täita ELi liikmeks saamise eeldused. Kui Horvaatia on avamis- ja sulgemiskriteeriumite täitmisel teinud piisavaid edusamme, koostab ja esitab komisjon liikmesriikidele aegsasti vajalikud soovitused valitsustevahelisel konverentsil võetavate seisukohtade tarvis. Seega, lühidalt öeldes määrab Horvaatia Euroopa Liidu suunas liikumise kiiruse lõppude lõpuks tema enda võime täita kõik vajalikud tingimused. Sestap saame töötada ja edasi liikuda Horvaatia enda saavutuste põhjal.
Bernd Posselt
(DE) Volinik, te teate minu seisukohta - kui valitseks õiglus, oleks Horvaatia pidanud saama liikmeks juba ammu.
Kuid ma ei väljenda siin oma isiklikku seisukohta, vaid selle parlamendi oma. Parlament ütles, et läbirääkimised tuleks lõpule viia hiljemalt 2009. aastaks. Oma kohtumisel Horvaatias paar nädalat tagasi ütles parlamentaarne ühiskomitee, et kõik peatükid tuleks avada Sloveenia eesistumise ajal ja sulgeda Prantsusmaa või hiljemalt Tšehhi Vabariigi eesistumise ajal. Kas komisjon usub, et see ajakava on realistlik, ja mida ta kavatseb asjade kiirendamiseks teha?
Brian Crowley
Proua juhataja, sooviksin volinikku vastuse eest tänada.
Kaks asja. Esiteks, seoses kohtumõistmis- ja põhiõiguste peatükiga, kus tundub läbirääkimistel olevat palju raskusi: kuidas saame me Horvaatial kõige paremini aidata selles suunas edasi liikuda?
Teiseks, seoses PHARE-programmi raha jaotamise ja haldamisega: kus peituvad suurimad karid, millest Horvaatia finantshaldussüsteem peab mööda saama?
Kolmandaks, naastes oma kolleegi, Bernd Posselti öeldu juurde, arvamise me, et oli ju kokku lepitud, et need viiakse lõpule väga kiiresti. Kui 17 peatükki on veel läbirääkimiseks avamata, siis kuidas saame me edasi liikuda soovitud kiirusel?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Tänan teid nende väga asjakohaste ja tähtsate lisaküsimuste eest. Komisjon tegeleb Horvaatiaga nii, nagu ta tegeleks mis tahes muu kandidaatriigiga, mistõttu me järgime läbirääkimisraamistikku, mille nõukogu ja liikmesriigid üksmeelselt vastu võtsid.
Meie ülesanne ja kohustus on jälgida edusamme kriteeriumide täitmisel meie üsna uue kriteeriumite metoodika põhjal, mis töötati välja ja võeti vastu 2006. aasta lõpus - parlamendi väga suure toetusega - et parendada ELiga ühinemise protsessi kvaliteeti. See tähendab, et kui riik on võimeline avame ühe kriteeriumi ja seejärel sama kriteeriumi sulgema, siis on ta tõestanud, et ta on vastavates küsimustes piisavalt edusamme teinud.
Esitan teile ühe väga üksikasjaliku näite: selleks on Horvaatia laevaehitussektor. Me ootame, et Horvaatia esitaks väga kindlapiirilise ümberkorraldusstrateegia kogu sektori kohta, samuti iga asjakohase laevatehase kohta selle sektoris.
Hiljuti kohtusid Horvaatia asepeaminister ja minu kolleeg Neelie Kroes, Euroopa konkurentsivolinik, et analüüsida asjade seisu selles vallas. Me ootame ikka veel Horvaatia ametivõimudelt mõnevõrra veenvamat tegutsemist, mis näitaks, et Horvaatia suudab oma laevaehitussektori korralikult ümber korraldada, et me saaksime edasi liikuda konkurentsipoliitika vallas, kus riigiabi on väga oluline kriteerium.
Seda näitamaks, et kriteeriumide täitmine on tegelikult Horvaatia valitsuse ja ametivõimude kätes. Me oleme alati teadnud, et mõned kriteeriumid kujutavad endast suuremat väljakutset kui teised, ning komisjon on Horvaatiat ergutanud usinalt töötama, et täita neid raskeid kriteeriume, eriti justiitsreformi vallas, millele viitas hr Crowley, kuid ka laevaehituses, mida ma mainisin.
Mis puutub justiitsreformi, siis me anname Horvaatiale ühinemiseelse rahastamisvahendi institutsioonide loomise osa raames õiguslikku ja tehnilist abi. Me soodustame mestimist ning loomulikult pakume Horvaatiale oma eriteadmisi. Liikmesriigid teostavad ka vastastikuseid eksperdihinnanguid, mis on olulised hindamaks, kas Horvaatia liigub selles vallas jõudsalt edasi.
Seega, kokkuvõttes läheb meil läbirääkimisel üldiselt hästi. Läbirääkimiste kiirus sõltub sisuliselt nende otsustavate reformide kiirusest, et Horvaatia saaks esmalt täita avamis- ja seejärel sulgemiskriteeriumid.
Teema: Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi (EJMV) edusammud Euroopa Liiduga ühinemise suunas
NATO tippkohtumisel Brüsselis 5. märtsil 2008 peetud pressikonverentsil ütles laienemise eest vastutav volinik, hr Rehn, et Kreeka ja EJMV suutmatus jõuda kokkuleppele EJMV nime suhtes mõjutaks kahjulikult EJMV ühinemist Euroopa Liiduga. EL soovib julgustada läbirääkimisi jätkama ÜRO egiidi all, et leida lähitulevikus vastastikku rahuldav lahendus selle riigi nime küsimusele. Seega, milliseid meetmeid võtab komisjon, et soodustada läbirääkimiste jätkamist ja leida vastastikku rahuldav lahendus?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Proua juhataja, palun lubage mul selgitada, et 5. märtsil ei osalenud ma NATO tippkohtumisel. Ma võisin küll tahta, kuid ma ei osalenud NATO tippkohtumisel, nagu küsimuses ekslikult märgitud. Selle asemel osalesin ka komisjoni koosolekul - meie iganädalasel koosolekul - ja sellel koosolekul võtsime me vastu komisjoni teatise pealkirjaga "Lääne-Balkani riigid: ELi liikmeks saamise väljavaadete suurendamine".
Seejärel tegin ma pressikonverentsil selles küsimuses avalduse, millele auväärt parlamendiliige viitab. Seoses sellega märkisin pressikonverentsil, et põhiküsimusele kulub palju poliitilist energiat. Ma julgustasin mõlema riigi juhte leidma mõlemale poolele vastuvõetav lahendus. Olen seda teinud nii avalikult kui ka eraviisiliselt.
Vastusena ühele küsimusele selgitasin, et ELi ühinemisprotsessiga seotud otsuseid teevad liikmesriigid ühehäälselt. Seoses sellega väljendasin muret, et põhiküsimuse lahenduse puudumine võib kahjulikult mõjutada riigi ühinemisprotsessi.
Võin teile kinnitada, et komisjon kutsub osalisi jätkuvalt üles põhiküsimuse lahendamiseks edasiviivalt tegutsema. Siiski puuduvad komisjonil pädevus ja volitused sellisteks meetmeteks, mistõttu tuleks tegevust jätkata ÜRO egiidi all ÜRO Täitevnõukogu kahe tähtsa resolutsiooni raames, mis pärinevad aastast 1993.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Proua juhataja, volinik, tänan teid vastuse eest, mis kinnitab teie Brüsselis tehtud avaldust. Tänasin ka teid oma seda teemat puudutavas küsimuses 5. märtsi pressikonverentsil.
Arvestades, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi (EJMV) ühinemisväljavaateid käsitlevas resolutsioonis on Euroopa Parlament hiljuti tunnustanud vajadust läbirääkimisi kiirendada, et jõuda üldvastuvõetava lahenduseni, lubage mul küsida teilt järgmist: kas te kavatsete koos parlamendiga, teostades oma volitusi, astuda mingeid samme enne oma raporti koostamist sügisel?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Me ergutame jätkuvalt mõlemat asjaomast riiki leidma sellele kauakestnud - peaksin ütlema liiga kaua kestnud - probleemile lahendus. Me usaldame täielikult ÜRO vahendajat, hr Nimitzit, kellel on selged volitused hõlbustada kahe osalise vahelisi läbirääkimisi ÜRO Julgeolekunõukogu kahe tähtsa 1993. aasta resolutsiooni raames. Seetõttu ei saa komisjon etendada vahendaja rolli. Meil ei ole volitusi ega ka pädevust, kuid me ergutame mõlemat poolt rakendama edasiviivat lähenemisviisi, asjaga tegelema ja sellele lõpuks lahendust leidma.
Bernd Posselt
(DE) Volinik, komisjonil ei ole mingit kohustust: ta on aluslepingute kaitsja. Vahelepingus sätestatakse, et kahepoolsetel küsimustel ei tohi lasta saada takistuseks ühinemisele. Tahtsin paluda teil seda kinnitada ja küsida, kas te olete täheldanud mingeid Makedoonia valitsuse jõupingutusi nende küsimuste lahendamiseks ja kas teie arvates on Makedoonia viimastel kuudel teinud edusamme.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Minu arvates on teil tõepoolest õigus selles, et see riik on umbes viimase poole aasta jooksul teinud jõudsaid edusamme mõningate otsustava tähtsusega reformide osas, nagu justiitsreform ja avaliku halduse reform, samuti politseiõiguse rakendamise vallas.
Tegelikult, märtsi teatises kehtestasime põhitingimuste ja -prioriteetide alusel kaheksa ühinemispartnerluse kriteeriumi, mis peegeldavad vajalikke reforme, mida endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik meie eelduste kohaselt teostada suudab, saavutades seeläbi piisavat edu, et saaksime oma sügiseses aruandes esitada soovituse alustada ühinemisläbirääkimisi.
See sõltub reformialase töö konkreetsetest tulemustest ning loomulikult kajastame me seda oma eduaruandes, mis on hetkel koostamisel.
Sooviksin tähelepanu juhtida asjaolule, et ühinemisläbirääkimiste alustamisel ja komisjoni soovituse vastuvõtmisel kehtib nõukogus kõikide ELi liikmesriikide ühehäälsuse nõue, mistõttu, isegi kui me vaatleme seda kahepoolse küsimusena, peame seda arvesse võtma kui poliitilist tegelikkust.
Mis puutub meie soovitusse, siis see sõltub ainuüksi endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edusammudest reformide tegelikul rakendamisel.
Teema: Küprosel asuva Türgi armee ELi-poolne rahastamine
Meedia väitel on EL rahastanud Türgi armeed 13 miljoni euro ulatuses.
Kas komisjon võib kinnitada, et Türgi armeed on tegelikkuses rahastatud Euroopa vahenditest? Kui jah, siis milliseid vahendeid ja projekte see hõlmas ja kui pika ajavahemiku vältel? Kui palju raha Türgi armee kokku sai? Kes algatas selliseks rahastamiseks loa andmise? Kas komisjon kavatseb tulevikus jätkata Türgi armee rahastamist?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Mul on väga hea meel sellele küsimusele vastata, sest saan teha väga lühidalt. Euroopa Liit ei ole Küprosel asuval Türgi armeele raha andnud, nagu auväärt parlamendiliikme küsimuse pealkiri mõista annab.
Ühinemiseelse programmi - IPA - raames toetab Euroopa Liit Türgi projekti nimetusega ”Ajateenijate kodanikukoolitus” ja seda projekti teostatakse hoopis Türgis, mitte Küprosel. Selle projekti eesmärk on Türgi relvajõudude kaudu koolitada oma sõjaväeteenistust läbivaid ajateenijaid inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse, naiste õiguste, laste õiguste, keskkonnakaitse, üldise tervishoiu ja uimastisõltuvuse vastase võitluse vallas: minu arvates on need kõik väga head teemad ning selle saavutamisele ongi see programm nimetusega ”Ajateenijate kodanikukoolitus” Türgis suunatud.
Philip Claeys
(NL) Sooviksin tänada volinikku vastuse eest, kuid mul on selles suhtes kaks lühikest küsimust. Ennekõike, kuidas selgitab komisjon selliste asjade kajastamist ajakirjanduses? See teave pärineb ühest ajakirjandusülevaatest ja minu arvates oli nii öeldud ühes Türgi-Küprose väljaandes.
Teiseks, kuidas saab komisjon tagada, et Küprosel paiknevad Türgi väed ei saa mõnel viisil enda valdusse osa rahast, ja seega, et seda raha ei kasutata millekski muuks kui ettenähtud otstarbel?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Tõepoolest on tähtis, et me kõrvaldame müüdid faktide abil ning kõrvaldame arusaamatused, esitades üksikasjalikku ja erapooletut faktilist teavet. Seetõttu olen väga tänulik, et auväärt parlamendiliige on selle küsimuse esitanud.
Tegelikult, vastates teie küsimusele, mida ma just tegin, olen ma kindel, et me suudame nüüd esitada fakte, mis kõrvaldavad need arusaamatused meedias, millele hr Claeys viitas.
Nagu ma ütlesin, projekti teostavad Türgis Türgi relvajõud, mistõttu peaks see andma selgus auväärt parlamendiliikme tõstatatud küsimuses selle projekti ja programmi teostuskoha kohta.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Juhataja. - Sellega on infotund lõppenud.
(Istung peatati kell 19.55 ja see jätkus kell 21.00)

{'language': 'et'}