Balsojumu skaidrojumi Sergio Paolo Francesco Silvestris (IT) Priekšsēdētāja kungs! Sudāna ir lielākā valsts Subsahāras Āfrikā, krustceles, kurās tiekas arābu un Āfrikas pasaule, kā arī ļoti daudzu dažādu etnisko grupu mozaīka. Kā paredzēts Visaptverošajā miera nolīgumā, 2011. gada janvārī notika referendums, kas bija pēdējais posms Dienvidsudānas neatkarības no ZiemeļSudānas atgūšanas procesā. Dienvidsudāna ir teritorija ar aptuveni 10 miljoniem iedzīvotāju, kas aptver gandrīz ceturto daļu Sudānas zemes platību, kāda tā šobrīd ir izveidota, un kam piemīt apmēram trīs ceturtdaļas no tās naftas rezervēm. Tā ir valsts, kam būs jātiek galā ar milzīgiem ģeogrāfiskiem un infrastruktūras ierobežojumiem, bez izejas uz jūru un praktiski bez pastāvoša transporta tīkla, kas to savienotu ar Ziemeļsudānu, kurā atrodas naftas apstrādes un tranzīta rūpnīca. Dienvidi saskaras ar daudzām problēmām, sākot ar savu iestāžu pamatu izveidi un sociāli ekonomisko un drošības sistēmu uzlabošanu. Man tomēr jānorāda, ka iejaukšanās šajā valstī joprojām ir Eiropas Savienības prioritāte. Tādēļ Padome 2010. gadā piešķīra Sudānai īpašo piešķīrumu EUR 150 miljonu apmērā laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam. Eiropas Savienībai ir jāmobilizē viss tās rīcībā esošo instrumentu klāsts, lai atbalstītu Dienvidāfrikas Sudānu delikātajā posmā pēc referenduma. Vienlaikus mums ir jāsaglabā līdzsvarota pieeja attiecībā uz valsts ziemeļiem un dienvidiem, īpašu uzmanību pievēršot dienvidu vajadzībām iestāžu veidošanas un pārvaldības ziņā. Eiropas Savienības atbalstam Dienvidsudānai jābūt samērojamam ar to, ko jaunā valsts var efektīvi absorbēt. Mums ir jāizvairās no situācijas, kurā turpmākās finansējuma plūsmas uz Džubu tiktu nepareizi izmantotas vai, vēl ļaunāk, radītu labvēlīgu augsni jau šobrīd augstajam korupcijas līmenim. Lena Ek (SV) Priekšsēdētāja kungs! Sudāna pašlaik atrodas ļoti jutīgā posmā, gaidot neatkarības dienu šā gada 9. jūlijā, kad Sudāna tiks sadalīta divās valstīs. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES turpinātu sniegt atbalstu un šo atbalstu novirzītu to iestāžu veidošanai, kuras ir vajadzīgas labi funkcionējošai neatkarīgai valstij. Mēs visi zinām, ka stāvoklis Āfrikas raga reģionā ir īpaši jutīgs, mēs zinām, ka tur pastāv demokrātijas tradīciju problēmas, mēs zinām, ka sieviešu stāvoklis ir neticami sarežģīts, un mēs zinām, ka pastāv problēmas saistībā ar pirātiem. Šajā kontekstā es gribu arī uzsvērt, cik svarīgi ir tas, lai cilvēkiem būtu iespējas izmantot savas cilvēktiesības un viņi varētu brīvi runāt un rīkot demonstrācijas. Tas attiecas uz visu Āfrikas ragu, ne tikai uz Zviedrijas pilsoni Dawit Isaak, kurš ir ieslodzīts Eritrejā. Visam reģionam ir vajadzīga demokrātiska attīstība un Eiropas Savienības atbalsts. Hannu Takkula (FI) Priekšsēdētāja kungs! Es gribu pateikt, ka ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienība nodrošinātu, ka tā veicina mieru un šo divu valstu neatkarību. Tas ir fakts, ka kopš Sudānas neatkarības iegūšanas 1956. gadā Sudānā un Dienvidsudānā visu laiku ir bijis karš - pilsoņu karš. Tāpēc tagad ir ļoti svarīgi, lai pēc referenduma, kurā gandrīz visi - vairāk nekā 98 % - vēlējās Dienvidsudānas neatkarību, šis miera process un neatkarības process tiktu turpināts. Mūsu kā eiropiešu uzdevums, protams, ir atbalstīt demokrātiju, cilvēktiesības un uzskatu brīvību, kas visas ir pamatvērtības. Šajā saistībā ir svarīgi, ka mēs ļoti vēlamies nostiprināt šīs demokrātijas un Dienvidsudānas neatkarību. Salvatore Iacolino (IT) Priekšsēdētāja kungs! Nav šaubu, ka šodien pieņemtā rezolūcija ir būtiska norāde attiecībā uz sadarbību un plašāku sadarbošanos starp Eiropas Savienību un Krieviju. Ekonomikas pārvaldība; kopīgas sadarbības telpas drošības, tiesiskuma un brīvības jomās, kā arī cīņa pret organizēto noziedzību, vienlaikus saglabājot neaizskaramās tiesības. Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos ir nepieciešama kopēja pieeja, un mēs esam pārliecināti, ka šajā kontekstā Krievijai var būt būtiska nozīme. Šis partnerības un sadarbības nolīgums, kas sagatavots 9. un 10. jūnija augstākā līmeņa sanāksmei, spēs būt par svarīgu politikas pamatnostādni šīs sadarbības stiprināšanai, kas, mēs esam pārliecināti, ļaus Krievijai kļūt par Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībnieci, kā arī sekmēs vīzu režīma atvieglošanu. Līdz tam Krievijai ir pilnā apmērā jāpilda savi pienākumi, jo īpaši pamattiesību jomā. Ville Itälä (FI) Priekšsēdētāja kungs! Tagad ir pieņemts ārkārtīgi svarīgs dokuments, un es domāju, ka ir būtiski, lai mēs turpinātu dialogu ar Krieviju. Mums Krievija ir nozīmīgs kaimiņš, un, jo labākas būs mūsu attiecības, jo labāk būs visiem. Es vēlos pievērst uzmanību vīzu režīma atcelšanas jautājumam. Es personīgi domāju, ka tas ir svarīgs mērķis, taču, iespējams, mums uz to būtu jāiet pamazām. Būdams kaimiņvalsts pārstāvis, es varu jums pateikt, ka mēs nevaram pārāk steigties, ja vien nav spēkā esošu atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Krievijai acīmredzami ir jānodrošina, lai vairs nebūtu iegūstama dubultā identitāte, ko līdz šim cilvēki tur varēja nopirkt. Krievijai ir pilnīgi jāatrisina visi šie jautājumi, lai mēs varētu virzīties uz vīzu režīma atcelšanu. Tāpēc mēs nedrīkstam bez vajadzības steidzināt šo jautājumu. Sergio Paolo Francesco Silvestris (IT) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos uzsvērt, cik svarīgs jautājums būs jārisina divpusējā augstākā līmeņa sanāksmē, kas norisinās šodien un rīt; taču šis jautājums, manuprāt, nav iekļauts mūsu kopīgajā rezolūcijā. Citiem vārdiem sakot, es domāju, ka šo sanāksmi var apdraudēt strīds par dārzeņu importa aizliegumu no Eiropas E. coli baktērijas dēļ. Tāpat kā pirmīt norādīja Komisija, arī es uzskatu, ka ir absurdi, ka Krievija nosaka embargo produktiem, kurus mēs ikdienā lietojam un kuriem mēs veicam rūpīgas pārbaudes. Es domāju, ka Krievijas reakcija ir vairāk politisks gājiens, līdzīgs tiem daudzajiem, ko mēs jau esam iepriekš redzējuši. Es uzskatu, ka šajā jautājumā deputāti piekritīs manam, arī kā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas locekļa, viedoklim. Tāpēc es uzskatu, ka būtu saprātīgi risināt šo problēmu arī augstākā līmeņa sanāksmē, tostarp aicinot Krieviju nekavējoties atcelt šo nesamērīgo un nepamatoto Eiropas Savienības dārzeņu importa aizliegumu, kas, piemēram, neatbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteiktajiem principiem, jo īpaši ņemot vērā to, ka Krievija ir kandidāte uzņemšanai PTO. Krievijas premjerministrs Putin kungs jau ir paziņojis, ka Krievija nevar atcelt aizliegumu līdz brīdim, kamēr Eiropas Savienība sniegs informāciju par E. coli infekcijas avotu. Marek Józef Gróbarczyk (PL) Priekšsēdētāja kungs! Standarti, ko piemēro Krievijā, ir pilnīgi atšķirīgi no standartiem, ko izmanto Eiropas Savienībā. Pietiek pieminēt cilvēktiesību vai apvienošanās brīvības vai nežēlīgo dabas resursu izmantošanas jautājumu, lai izdarītu politisku spiedienu uz citām valstīm, piemēram, Eiropas Savienības dalībvalstīm. Skaidrs piemērs tam ir Nord Stream gāzes cauruļvada būvniecība. Pašreizējās sarunas ir pārbaudījums Eiropas Savienībai un tai nostājai, kādu mēs turpmāk ieņemsim - partnera vai klienta nostāju. RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien (LT) Priekšsēdētāja kungs! Prezidenta Lukashenko politika viņu kopā ar visu viņa valsti ir iegrūdusi dziļā izolācijā attiecībās ar Rietumiem. Krievija nekavējas to izmantot un apmaiņā pret aizdevumiem cenšas pārņemt stratēģiskos un ienesīgākos Baltkrievijas uzņēmumus. Jau tiek runāts par vienotas valūtas ieviešanu (Krievijas rubli). Nākamā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme ir jāizmanto, lai pievērstu uzmanību situācijai Baltkrievijā. Es nedomāju sarunas ar Krieviju par Baltkrieviju, jo tas tikai nozīmētu, ka Krievijai ir zināmas "īpašās tiesības” uz šo valsti. Tomēr mums visaugstākajā līmenī jābrīdina Krievija, ka nav pieņemami stiprināt ietekmi kaimiņvalstī, izmantojot situāciju un vienojoties ar autoritāru režīmu, kas nepārstāv tautu. Tikai paši Baltkrievijas iedzīvotāji var pieņemt lēmumu par valsts integrācijas procesiem, un tas var notikt tikai saskaņā ar demokrātiskas pašnoteikšanās nosacījumiem. Peter Jahr (DE) Priekšsēdētāja kungs! Es domāju, mēs varam ilgi strīdēties par Krievijas panākto progresu ceļā uz demokrātiju. Protams, no mūsu viedokļa ir daudz problēmu. Tomēr, no otras puses, vienmēr ir labāk attīstīt mūsu sadarbību ar Krieviju, jo īpaši tad, ja mēs aicinām Krieviju ievērot cilvēktiesības un uzlabot vides tiesības - arī tad, ja tas notiek tikai tās lieluma dēļ. Ja mēs varēsim nodrošināt, lai šī sadarbība būtu draudzīga, taču arī nopietna, un ja mēs neaizmirsīsim izvirzīt pamatotas prasības, uzsvērt pamatotus trūkumus, tad mēs spersim soli pareizajā virzienā ne tikai Eiropas un Krievijas sadarbības ziņā, bet, pats svarīgākais, cilvēktiesību ziņā. Galu galā runa ir par Krievijas iedzīvotāju situācijas uzlabošanu. Lena Ek (SV) Priekšsēdētāja kungs! Šādās rezolūcijās vienmēr lieto ārkārtīgi diplomātisku valodu. Šoreiz es domāju, ka mēs savā attiecību ar Krieviju novērtējumā esam bijuši pārāk maigi. Mēs zinām, ka cilvēktiesību situācija Krievijā ir zem katras kritikas, un mēs zinām, ka iedzīvotājiem ir gandrīz neiespējami brīvi paust savus politiskos uzskatus. Mēs arī zinām, ka daudzi cilvēki ir cietumā tieši tāpēc, ka viņi ir mēģinājuši īstenot savas cilvēktiesības. Tas ir nepieņemami. Tāpat es domāju, ka vārdu izvēle saistībā ar enerģētikas politiku ir pārāk vāja. Fakts ir tāds, ka tie kritēriji, ko mēs piemērojam attiecībā uz klimatu un vidi, mums ir jāpiemēro arī no Krievijas importētajai naftai un gāzei. Mēs piemērojam ļoti augstas prasības Norvēģijai, kas importē gāzi uz ES, un tieši tādas pašas prasības būtu jāpiemēro arī Krievijai. Anneli Jäätteenmäki (FI) Priekšsēdētāja kungs! Krievija ir svarīga ES partnere, un ES no savām attiecībām ar Krieviju varētu gūt vēl vairāk, ja pieeja starp augstākā līmeņa sanāksmēm būtu patiesi stratēģiska un pietiekami neatlaidīga. Tikai tad mēs gūtu panākumus. Ir jāapsver trīs jautājumi. Pirmkārt, Krievijas dalība Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Krievijas dalība PTO un brīva tirdzniecība ir gan ES, gan Krievijas interesēs. Ieguldījumu vides un tiesiskuma attīstība ir svarīgi elementi Krievijas turpmākajā attīstībā. Otrkārt, ES un Krievijai ir kopējas intereses Arktikas reģionā, un šī interese ir svarīga. ES ir jāstiprina sava Arktikas politika. Treškārt, vīzu režīma atcelšana starp ES un Krieviju ir pareizs mērķis. Taču Krievijai būtu ievērojami jāuzlabo sava robežkontrole un prakse, un šajā saistībā es atbalstu šo ļoti praktisko pieeju. (Aplausi) Sergio Paolo Francesco Silvestris (IT) Priekšsēdētāja kungs! Pētot šo tematu, es sapratu, ka paradoksāli, ņemot vērā šīs valsts lielumu, šis jautājums rada īpašas bažas Šveicē, kur ir ļoti daudz informācijas un ļoti daudz publikāciju par šo tematu, savukārt Eiropā ir daudz mazāk informācijas. Tā nebūt nav nejaušība, ka šī problēma pat pēc Direktīvas 2006/114/EK ieviešanas joprojām ietekmē pārsteidzoši lielu skaitu uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, un patērētājus visā Eiropā. Situācijā, kāda tā ir, saņemot vairāk nekā 400 lūgumrakstu, kā norādīts rezolūcijas punktā, tagad mēs atkal apspriežam šo jautājumu šajā sēžu zālē. Problēma slēpjas apstāklī, ka joprojām pastāv gadījumi, kad uzņēmēji negribot noslēdz līgumus par lielu atlīdzību, lai tos ieļautu uzņēmumu datu direktorijos. Tie, kas tikai pārlaiž acis līgumiem un tos paraksta, nedomādami un rūpīgi neizskatīdami, var būt nepatīkami pārsteigti, cik dārgi viņiem tas izmaksās. Pēdējos gados uzņēmējdarbības prakse, kas ir līdzīga tikko aprakstītajai, ir kļuvusi plaši izplatīta visā Eiropā. To ir grūti efektīvi apkarot ar pašreizējiem likumiem. Tāpēc mans balsojums šorīt bija paredzētas galvenokārt tam, lai atbalstītu mazos un vidējos uzņēmumus, kas lielā mērā sekmē mūsu ekonomisko sistēmu. Peter Jahr (DE) Priekšsēdētāja kungs! Es ļoti priecājos, ka mēs esam apsprieduši uzziņu sabiedrības un to šodienas praksi. Tas ir ļoti svarīgs temats Eiropas Savienībā. Par spīti tam, ka Lūgumrakstu komiteja intensīvi strādā pie šā jautājuma jau kopš 2008. gada, ievērojami uzlabojumi vēl nav jūtami. Es gribētu paskaidrot, kādēļ situācija Vācijā ir tik sarežģīta. Vācijā gan obligāta, gan normāla prakse ir tāda, ka juridiskās personas pēc to nodibināšanas var reģistrēt savu adresi tiešsaistes datu direktorijā. Ikviens, kurš reģistrē uzņēmumu, atbildē saņems aptuveni astoņas līdz desmit vēstules. Visticamāk, viena no šīm vēstulēm būs īsta, bet pārējās būs liekas. Ja jūs šajā uzņēmuma dibināšanas laikā, kad jums ir daudz darba un jāsastopas ar lielu birokrātiju, atbildēsiet uz nepareizo vēstuli un aizpildīsiet nepareizo veidlapu, izrādīsies, ka jūs esat parakstījis līgumu un saņemsiet rēķinu līdz pat EUR 1000 apmērā. Tāpēc es gribētu vēlreiz mudināt Komisiju apsvērt Eiropas Savienības mēroga aizlieguma ieviešanu attiecībā uz šīm maldinošajām uzziņu sabiedrībām. Lena Ek (SV) Priekšsēdētāja kungs! Kopumā mēs Parlamentā veltām pārāk maz laika tām problēmām, ar ko saskaras mazie uzņēmumi. Ir izstrādāts jauns krāpšanas veids, kad mazie uzņēmumi tiek piemānīti, lai tie ievietotu reklāmas dažādos direktorijos. Pēc tam, kad viņi atklāj, ka tā ir krāpšana, viņi saņem pieprasījumu samaksāt. Tad rēķins tiek nodots parādu piedziņas aģentūrai, un summa aug, ļoti īsā laikā kļūstot trīs vai pat desmit reizes lielāka. Saskaņā ar jaunākajām tendencēm šīs lielās viltus sabiedrības tagad darbojas pārrobežu līmenī, un pēc tam atsevišķiem maziem uzņēmumiem kļūst gandrīz neiespējami panākt taisnīgumu. Tā vietā šos uzņēmumus vajā parādu piedziņas aģentūras, un tiem nav iespējas to pārtraukt, ne arī ziņot par personu, kas ir atbildīga par noziegumu, vai atbrīvoties no tās. Praksē tas nozīmē arī to, ka ir jāstiprina sadarbība starp Eiropas policijas spēkiem, jo mums ir jāsaskata šie liela mēroga pārrobežu modeļi, tāpēc ka šajā gadījumā jautājums nav par mazām krāpšanas darbībām, bet plašām organizētas krāpnieciskas darbības aprindām, kas saistītas ar milzīgām naudas summām, sasniedzot pat miljoniem eiro. Tāpēc šī ir laba rezolūcija, taču tā ir pārāk vāja, un mums ir tālāk jāīsteno Eiropas sadarbība. Hannu Takkula (FI) Priekšsēdētāja kungs! Es lūdzu iespēju uzstāties debatēs par Krieviju, un varbūt jūs ļausiet man pateikt dažus vārdus par to, lai gan mēs šo tematu jau esam pabeiguši. Manuprāt, ir ļoti svarīgi, ka mēs iesaistāmies dialogā ar Krieviju. Mums ir vajadzīgas augsta līmeņa tikšanās, taču mums kā eiropiešiem šajā jautājumā ir jāatceras, kāda ir Eiropas Savienības galvenā funkcija. Mūsu funkcija ir diskusijās ar Krieviju priekšplānā izvirzīt demokrātiju, cilvēktiesības un uzskatu brīvību. Šīs pamatvērtības ir jāuzsver. Runājot par vīzu atcelšanu, tas ir nākotnes mērķis, bet tagad prioritāte ir demokrātiskā attīstība Krievijā. Lai Krievija attīstītās un dodas uz priekšu pa demokrātijas ceļu, tādējādi ieviešot cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, un pēc tam mēs varēsim atgriezties pie vīzu atcelšanas temata. Martin Kastler (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, tie daži no jums, kas joprojām ir šeit, Eiropas Parlamenta apmeklētāji! Nobeigumā es vēlos izteikt dažas īsas piezīmes par maldinošo uzziņu sabiedrību tematu. Es balsoju par šo rezolūciju, jo ir svarīgi, lai mēs Eiropas Savienībā skaidri pateiktu savu viedokli šajā jautājumā. Tā ir daļa no organizētās noziedzības Eiropā, kurā ietverti fiktīvi uzņēmumi, kas internetā ņem naudu no cilvēkiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Mums jādara viss iespējamais, lai neļautu tam notikt. Komisija ir teikusi daudz improvizētu runu, aicinot reāli atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus un samazināt birokrātiju. Viens svarīgs šā procesa aspekts ir pārtraukt šādu organizēto noziedzību. Rezolūcija ir solis pareizajā virzienā, taču tikai neliels solis. Mums ir jārīkojas, tāpēc es aicinu ikvienu turpināt šo darbu - ne tikai tos deputātus, kuru šeit nav, bet visus tos, kas Parlamentā pārstāv Eiropas iedzīvotājus. Syed Kamall Priekšsēdētāja kungs! Es gribu piekrist iepriekšējam runātājam. Diezgan bieži rodas iespaids, ka tad, ja ir kāda problēma, Parlamenta atbilde, šķiet, ir - vairāk ES un vairāk regulējuma. Saskaņošana pret savstarpēju atzīšanu, piemērotas ES līgumtiesības, kas palielina administratīvo slogu mazajiem uzņēmumiem. Taču patiesībā būtu patiešām jākoncentrējas uz to, lai liktu ES labāk darboties. Neatkarīgi no jūsu uzskatiem par ES - vai jūs esat skeptiski noskaņoti pret tālāku integrāciju, vai jūs gribat vairāk Eiropas - mums būtu jākoncentrējas uz to, lai ES un iekšējais tirgus darbojas labāk, taču arī jārisina pārrobežu krāpšanas problēma. Jau gadiem, kopš es esmu EP deputāts, es esmu saņēmis vēstules un e - pasta vēstules no vēlētājiem, kas tikuši maldināti, lai reģistrētos uzņēmumu datu direktorijā, pēc tam saņemot rēķinu par diezgan lielu naudas summu. Tā vietā, lai koncentrētos uz visām pārējām lietām, ar ko mēs nodarbojāmies šajā nedēļā, nodrošināsim, lai ES darbojas labāk. Koncentrēsimies uz administratīvā sloga samazināšanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un palīdzēsim tiem ES iedzīvotāji, kuri ir cietuši no šīs pārrobežu krāpšanas! Rakstiski balsojumu skaidrojumi Laima Liucija Andrikien rakstiski. - (LT) Es balsoju par rezolūciju par Sudānu un Dienvidsudānu: stāvoklis pēc 2011. gada referenduma. Dienvidsudānas referendums notika 2011. gada 9. - 15. janvārī, un tajā ievērojams vairākums vēlētāju nobalsoja par neatkarīgas Dienvidsudānas dibināšanu, kuras neatkarību ir plānots oficiāli pasludināt 2011. gada 9. jūlijā - dienā, kad beidzas Vispārējā miera nolīguma (VMN) darbības termiņš. Šī būs ļoti svarīga diena Dienvidsudānai, jo jaunās valsts izveidošana izvirzīs daudz sarežģītu uzdevumu. Es atzinīgi vērtēju rezolūcijā pausto aicinājumu Dienvidsudānas iestādēm veicināt mūsdienīgas, plurālistiskas un demokrātiskas Dienvidsudānas attīstību, pamatojoties uz tiesiskumu un ievērojot cilvēktiesības, jo īpaši sieviešu tiesības un bērnu tiesības, kā arī ņemot vērā iedzīvotāju primārās tiesības ievēlēt valdību regulārās un brīvās vēlēšanās. Lai gan Dienvidsudānā ir bagātīgi dabas resursi, piemēram, nafta, varš un dzelzs, kā arī meži un auglīga zeme, tās iedzīvotāji dzīvo nabadzībā, zīdaiņu mirstības līmeņa un zemo izglītības rādītāju ziņā tā atrodas vienā no pirmajām vietām pasaulē. Tāpēc es aicinu nākamo Dienvidsudānas valdību nekavējoties veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu vismaz minimālos iztikas līdzekļus, sociālās garantijas un, galvenais, drošību Dienvidsudānas iedzīvotājiem. Sophie Auconie Esmu pārliecināta, ka Eiropas Savienībai būs svarīga nozīme cīņā pret nabadzību un Sudānas ekonomikas atjaunošanā. Tāpēc es gribu uzsvērt, ka ES ir būtiski turpināt sniegt humanitāro palīdzību Sudānai un Dienvidsudānai. Zigmantas Balčytis rakstiski. - (LT) Es balsoju par šo rezolūciju. Dienvidsudānas referendums notika 2011. gada 9. - 15. janvārī, kurā ievērojams vairākums vēlētāju nobalsoja par neatkarīgas Dienvidsudānas dibināšanu. Dienvidsudānas neatkarības oficiālā pasludināšana ir paredzēta 2011. gada 9. jūlijā. Eiropas Parlaments pilnīgi respektē referenduma rezultātus kā Dienvidsudānas tautas demokrātiskās gribas izpausmi. Es atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta aicinājumu Dienvidsudānas valdībai izstrādāt politiku ārvalstu ieguldījumu jomā, ņemot vērā iedzīvotāju intereses, lai ārvalstu ieguldījumi dabas resursos sniegtu labumu valsts tautsaimniecības attīstībai, tādējādi palīdzot apkarot nabadzību. Attīstības atbalstam piešķirtā Eiropas Savienības nauda ir jāizlieto pamatpakalpojumu nodrošināšanai, proti, izglītībai, veselības aprūpei, lauksaimniecībai, nodrošinātībai ar pārtiku un iestāžu veiktspējas palielināšanai, lai veicinātu mūsdienīgas, plurālistiskas un demokrātiskas Dienvidsudānas attīstību, pamatojoties uz tiesiskumu un ievērojot cilvēktiesības. Izaskun Bilbao Barandica Es balsoja par rezolūciju, jo es atbalstu Sudānu un Dienvidsudānu un apsveicu tās par rīcību pēc referenduma, kas palīdzēs veidot demokrātisku valsti, nodibinot mieru, labklājību un drošību, ievērojot cilvēktiesības, sociālās un ekonomiskās tiesības abās valstīs. Lai to panāktu, mēs aicinām abas puses iesaistīties tūlītējā konstruktīvā dialogā par Abjejas statusa miermīlīgu atrisināšanu, kā arī sarunās par citiem vēl risināmiem jautājumiem, piemēram, no naftas gūto ieņēmumu sadali, robežu demarkāciju, parādu sadalījumu. Šajā saistībā Eiropas Savienībai ir jāpiešķir līdzekļi abām valstīm pamatpakalpojumu nodrošināšanai, proti, izglītībai, veselības aprūpei, lauksaimniecībai, nodrošinātībai ar pārtiku un iestāžu veiktspējas palielināšanai, un ES ir jāsaglabā sava humanitārā palīdzība Sudānai un Dienvidsudānai pēc 2011. gada 9. jūlija, datuma kad Dienvidsudāna oficiāli pasludinās neatkarību. Mara Bizzotto Es atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta rezolūcija par Sudānu un Dienvidsudānu, kurā atkārtoti pausts, ka EP pilnīgi respektē 2011. gada janvāra referenduma rezultātus, kurā tika pieņemts lēmums par neatkarīgas Dienvidsudānas dibināšanu. Rezolūcijā tādējādi atbalstīts tautu pašnoteikšanās princips un atzītas Dienvidsudānas kristīgās kopienas tiesības dibināt pašai savu valsti bez musulmaņu vairākuma pārvaldības. Dokumentā uzsvērts, ka abām jaunajām valstīm, kuras izveidotas, sadalot Sudānu, savstarpēji jāatzīst vienai otras suverenitāte, un pausts aicinājums tām veikt pasākumus, kas palīdzētu tām konsolidēt un stabilizēt savu politiku ceļā uz demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un savstarpēju atzīšanu. Ņemot vērā, ka gan tautu pašnoteikšanās, gan kristiešu minoritāšu aizsardzības principa atbalstīšana visā pasaulē ir Lega Nord politiskās teorijas pamatiezīmes, es varu tikai paust savu atbalstu šai rezolūcijai. John Bufton rakstiski. - Es balsoju pret ārējā atbalsta sniegšanu Dienvidsudānai EUR 200 miljonu apmērā attīstības sadarbībai, kas paredzēti, lai palīdzētu tai pārvarēt daudzās humanitārās un sociāli ekonomiskās problēmas samazinātas pārvaldības veiktspējas un politiskās nestabilitātes apstākļos. Tā kā ES pati ir nedemokrātiska iestāde un iestāde, kuras darba kārtībā, esmu stingri pārliecināts, nevajadzētu būt ārpolitikas jautājumiem, es nevaru atbalstīt nekādas EU darbības attiecībā uz trešām valstīm. Apvienotā Karaliste ir viena no lielākajām ārējās palīdzības sniedzējām pasaulē. Ir būtiski svarīgi, lai ārvalstu palīdzības politika un ārpolitika paliktu atsevišķu dalībvalstu pārziņā un netiktu diktēta ES līmenī, pat ja saņēmējs ir atbilstīgs un palīdzība viņam ir ļoti vajadzīga. Ļaujot ES īstenot ārpolitikas programmu, var rasties situācija saistībā ar kādu trešo valsti, kurā dalībvalstīm ir atšķirīgi viedokļi, un attiecībā uz šo trešo valsti nebūs vienprātīgas Eiropas Savienības kopējās nostājas. Šādas darbības ES līmenī veicina tās pilnvaru palielināšanos attiecībā uz ārējo darbību, ko es pilnīgi neatbalstu. Maria Da Graça Carvalho Saistībā ar Parlamenta reakciju uz situāciju Sudānā pēc 2011. gada referenduma, kurā nobalsoja par neatkarīgas Dienvidsudānas dibināšanu 9. jūlijā, manuprāt, vispiemērotākais ir tas rezolūcijas priekšlikums, ko iesniedza Eiropas Tautas Partijas (Kristīgo demokrātu) grupa, jo, manuprāt, tas atspoguļo labāku pieeju tai politiskajai situācijai, ar kādu mēs saskaramies, kā arī attiecībām ar citām Āfrikas valstīm. Diogo Feio Sudānā notikušais referendums tiecās izbeigt vispārējo vardarbību, kas noskaņoja valsts ziemeļu un dienvidu daļas iedzīvotājus vienus pret otriem. Ņemot vērā referenduma rezultātus, Dienvidsudānas iedzīvotāji tagad ir nepārprotami pauduši savu gribu atbalstot neatkarību, kā tas vairākkārt ir atkārtots jau daudzus gadus. Mana grupa ir sekojusi šim jautājumam, jo īpaši Dārfūras jautājumam, vairāku parlamentāro sesiju gaitā, un veiksmīgi izvirzījusi Sudānas jurista Salih Mahmoud Osman kandidatūru 2007. gada Saharova balvai. Balvas piešķiršanas mērķis ir padarīt vēl redzamākus neslēptos genocīda pārkāpumus šajā valstī un izteikt atzinību to cilvēku darbam miera veicināšanā, kuri par spīti visam nav pārtraukuši cīnīties par mieru, solidaritāti un cilvēktiesībām. Diemžēl Osman kungam piešķirtā balvu nebija pietiekams pamudinājums, lai starptautiskajai sabiedrībai rastos nepieciešamā vēlme steidzami vērsties pret atkārtotajiem un nopietnajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas reģistrēti Sudānā. Es ceru, ka pirms un pēc atdalīšanās abas puses spēs ievērot panāktās vienošanās, radīt divas miermīlīgas valstis, izvest savus iedzīvotājus no nabadzības un veicināt labas kaimiņattiecības un ka Eiropas Savienība spēs to atbalstīt. José Manuel Fernandes Referenduma par Dienvidsudānas pašnoteikšanos, kas notika 2011. gada 9. janvārī, galīgie rezultāti ar pārliecinošu balsu vairākumu ir apstiprinājuši vēlētāju apņēmību dibināt neatkarīgu valsti. Saskaņā ar ES starptautisko novērotāju liecībām referendums, kura rezultātus paziņoja Dienvidsudānas referenduma Komisija un apstiprināja Sudānas valdība, notika godīgi. Tāpēc es aicinu atbalstīt referenduma rezultātus kā Dienvidsudānas tautas demokrātiskās gribas izpausmi, un es aicinu Ziemeļsudānu un Dienvidsudānu aktīvi veicināt demokrātisku pārvaldību un to, lai tiktu nodibināts ilgstošs miers, drošība un labklājība abām valstīm. Es uzskatu, ka ārējās palīdzības sniegšana ir ļoti svarīga, un es atzinīgi vērtēju Padomes 2011. gada 23. maija paziņojumu piešķirt Dienvidsudānai attīstības palīdzību EUR 200 miljonu apmērā ar mērķi veicināt autonomiju vietējām kopienām un nodrošināt pamatpakalpojumu iedzīvotājiem, un attīstīt cilvēkresursus un infrastruktūras. Ilda Figueiredo Kā mēs savulaik brīdinājām, Kosovas neatkarība radīja bīstamu precedentu saistībā ar imperiālistu tādu iejaukšanos mākslīgu valstu izveidē, kas pamatota uz to ģeostratēģiskajām interesēm piekļūt tirgiem, dabas resursiem un darbaspēkam un kontrolēt tos. Dienvidsudānas gadījums visādā ziņā ir līdzīgs Kosovas gadījumam. Īpaši referenduma organizēšana, kuru finansēja un atbalstīja dažādi spēki, tieši tajā valsts daļā, kuras iedzīvotāji pieprasīja neatkarību, kā tas bija ērti, bez iespējas pārējiem valsts iedzīvotājiem paust savu viedokli. Turklāt Sudānas dienvidu daļā ir lielas naftas rezerves, kas ir svarīgas lielajam starptautiskajam kapitālam. Pašreizējā situācija, kad Sudānā un visā reģionā atkal uzliesmo konflikti un strīdi par robežu noteikšanu, pierāda, ka mākslīga šās valsts izveide neatrisina nevienu pašreizējo problēmu un arī neuzlabo dzīves līmeni miljoniem Sudānas iedzīvotāju, bet drīzāk uzjunda pretrunas un konfliktus. Pēc tam, kad lielās imperiālistiskās varas ir pabeigušas Āfrikas kontinenta sadalīšanu savās interesēs, viss liecina par to, ka šāds process ir atkal sācies Dienvidsudānā, kas novedīs pie jauniem kariem un ciešanām jau tā stipri izpostītajām Āfrikas tautām. Monika Flašíková Beňová rakstiski. - (SK) Pēc neatkarības iegūšanas, kam ir jānotiek tieši pēc mēneša, Dienvidsudānai būs jāsaskaras vienlaikus ar daudzām humanitārajām un sociālekonomiskajām problēmām. vēl ilgi Dienvidsudānai kaimiņu valstu palīdzība būs svarīgāka nekā jebkad iepriekš, jo tā tiecas apkarot nabadzību, stiprināt vietējās kopienas un ātrāk nodrošināt iedzīvotājiem tos ieguvumus, ko sniedz miers. Laikposmā tūlīt pēc referenduma, lai gan valstij būs pieejami daudzpusēji finanšu avoti, pastāv risks, ka radīsies finansējuma nepietiekamība, kas padarīs Dienvidsudānu īpaši neaizsargātu un izraisīs valsts sabrukuma risku. Es uzskatu, ka tāpēc Eiropas Savienībai ir svarīgi darīt visu iespējamo, lai palīdzētu Sudānai izkļūt no šā kritiskā perioda un novērst draudošo humanitāro katastrofu, jo šī valsts var sākt sistemātisku darbu pie savu attīstības mērķu īstenošanas tikai tad, ja valdīs pārliecība mierīgai nākotnei. Juozas Imbrasas rakstiski. - (LT) Es atzinīgi vērtēju šo dokumentu, jo tajā Dienvidsudānas iestādes ir aicinātas veicināt mūsdienīgas, plurālistiskas un demokrātiskas Dienvidsudānas attīstību, pamatojoties uz tiesiskumu un ievērojot cilvēktiesības, jo īpaši sieviešu tiesības un bērnu tiesības, kā arī ņemot vērā iedzīvotāju primārās tiesības ievēlēt valdību regulārās un brīvās vēlēšanās, aizsargājot pārvietošanās brīvību, biedrošanās brīvību un brīvību paust politiskos uzskatus, kā norādīts gan konstitūcijā, gan tiesību aktos. David Martin rakstiski. - Es balsoju par šo rezolūciju, kurā Sudānas abas puses aicinātas saistībā ar tuvojošos neatkarības dienu - 2011. gada 9. jūliju - nākt klajā ar konkrētiem plāniem par iestāžu izveidi un/vai reformu, lai no attiecīgās dienas abas valstis būtu dzīvotspējīgas. Tajā arī aicinātas ES delegācijas Sudānā un Dienvidsudānā aktīvi darboties un īstenot nesenos ES vēlēšanu un referenduma novērošanas misiju ieteikumus. Clemente Mastella Mēs respektējam rezultātus referendumā par Dienvidsudānas neatkarību, kuru oficiāli pasludinās 2011. gada 9. jūlijā, un uzskatām tos par Sudānas tautas demokrātiskās gribas izpausmi. Mēs ceram, ka politiskās iestādes veicinās mūsdienīgas, plurālistiskas un demokrātiskas Dienvidsudānas attīstību, pamatojoties uz tiesiskumu un ievērojot cilvēktiesības; ņems vērā iedzīvotāju primārās tiesības ievēlēt valdību regulārās un brīvās vēlēšanās, aizsargājot pārvietošanās brīvību, biedrošanās brīvību un brīvību paust politiskos uzskatus. Mēs arī piekrītam tam, ka visām pusēm būtu jāiesaistās pastāvīgā un konstruktīvā dialogā, pievēršoties pēcreferenduma jautājumiem, tostarp jautājumam par savstarpējām robežām, pilsonības režīmu attiecībā uz iedzīvotājiem ziemeļu un dienvidu daļā un naftas ieņēmumu sadali. Visbeidzot mēs piekrītam, ka ir jāpiešķir jauni Eiropas līdzekļi pamatpakalpojumu nodrošināšanai, proti, izglītībai, veselības aprūpei, lauksaimniecībai, nodrošinātībai ar pārtiku un iestāžu veiktspējas palielināšanai. ES ir jāsaglabā sava humanā palīdzība Sudānai un Dienvidsudānai pēc 2011. gada 9. jūlija, un visām politiskajām partijām ir jāsadarbojas, lai pilnīgi pārstāvētu visus valsts iedzīvotājus un palīdzētu veidot stabilas demokrātiskās politiskās institūcijas. Nuno Melo Konflikti Sudānā, jo īpaši Dārfūras reģionā, pēdējos gados ir prasījuši daudzus upurus, jo īpaši no mazāk aizsargāto iedzīvotāju vidus. Cerēsim, ka referendums palīdzēs izbeigt konfliktu un ka beidzot sāksies ilgstoša miera posms. Eiropas Savienībai ir izšķirīga nozīme šā reģiona turpmākajā attīstībā, un mēs nevaram noliegt tās svarīgo pienākumu miera veicināšanā šajā reģionā. Louis Michel Drošības situācija Abjejas pavalstī ir ļoti uztraucoša. Es vēlos mudināt iesaistītās puses iesaistīties miera dialogā, atkal sākot sarunas ar Āfrikas Savienību. Es arī vēlos aicināt organizēt referendumu, kā noteikts vispārējā miera nolīgumā (VMN). Gan ziemeļu, gan dienvidu pusei būs jāstrādā, lai atrisinātu vairākus būtiskus jautājumus, kuros pagaidām pastāv nenoteiktība, tostarp jautājumu par savstarpējām robežām, naftas ieņēmumu sadali un cauruļvadu izmantošanu, pilsonības režīmu un sabiedriskajām apspriešanām Zilās Nīlas pavalstī un Dienvidkordofanā. Atbalstam Dienvidsudānai ir jābūt vienai no mūsu prioritātēm. Mēs aicinām Dienvidsudānu parakstīt un ratificēt Kotonū nolīgumu, kas pavērs jaunas sadarbības iespējas. Mēs gribam to aicināt kopā ar Hartumu ieviest plurālistisku un etniski daudzveidīgu demokrātiju un neatkarīgu pilsonisko sabiedrību, kurā galvenā nozīme ir taisnīgumam, ko nodrošina likumdošanas vara un izpildvaras. Mēs būsim gandarīti sveikt Dienvidsudānas parlamenta pārstāvi, kad Dienvidsudāna būs parakstījusi un ratificējusi Kotonū nolīgumu Apvienotajā parlamentārajā asamblejā (APA). Mums jāturpina pievērst uzmanību ziemeļu pusei; mēs nedrīkstam to ignorēt vai diplomātiski izolēt. Alexander Mirsky rakstiski. - 2011. gada 9. - 15. janvārī notika Dienvidsudānas referendums, kurā ievērojams vairākums vēlētāju nobalsoja par neatkarīgas Dienvidsudānas dibināšanu. Sudānas valdība un valsts dienvidu daļas separātisti noslēdza vienošanos par referendumu 2005. gadā pēc 20 gadiem pilsoņu kara. Valdības iestādes, kas pārstāv valsts ziemeļu daļu, parakstīja vispārējo miera nolīgumu ar nosacījumu, ka Sudānas dienvidu daļas pašnoteikšanās jautājums tiks atrisināts referenduma laikā. Tā kā pēdējā laikā situācija reģionā ir ievērojami pasliktinājusies, ar šo rezolūciju mēs vēršamies pie Dienvidsudānas valdības ar aicinājumu nodrošināt demokrātiju valstī un demilitarizēt tās teritorijas. Mēs arī vēlreiz atgādinām, cik svarīgi ir sniegt humanitāro palīdzību Sudānai un Dienvidsudānai, un aicinām starptautiskos kreditorus atcelt Sudānas un Dienvidsudānas starptautisko parādu. Es vēlos arī piebilst, ka ir jāstiprina uzraudzība, vairāk jāizmanto eksperti, jāsniedz finansiāla palīdzība šim reģionam un jānodrošina talantīgiem jauniešiem augstākā izglītība ES universitātēs bez maksas. Es balsoju "par”. Andreas Mölzer Referendumā šā gada janvārī Dienvidsudānas iedzīvotāji ar pārliecinošu balsu vairākumu nobalsoja par neatkarību un atdalīšanos no Sudānas ziemeļu daļas. Eiropas Savienībai ir svarīgi ievērot šo tautu pašnoteikšanās tiesības bez jebkādiem ierobežojumiem un atzīt referenduma rezultātus kā Dienvidsudānas tautas demokrātiskās gribas izpausmi. Tā kā rezolūcijas priekšlikumā šīs prasības nepārprotami ir ievērotas, es balsoju par to. Tagad visām vispārējā miera nolīguma līgumslēdzējām pusēm ir svarīgi iesaistīties pastāvīgā un konstruktīvā dialogā, pievēršoties pēcreferenduma jautājumiem. Tie ietver jautājumus par savstarpējām robežām, pilsonības režīmu attiecībā uz iedzīvotājiem ziemeļu un dienvidu daļā, naftas ieņēmumu sadali un cauruļvadu izmantošanu. Rolandas Paksas rakstiski. - (LT) Es atzinīgi vērtēju šo rezolūciju, jo ir ļoti svarīgi risināt bruņotos konfliktus un nesaskaņas starp abām valstīm, lai apturētu nemieru izplatīšanos un lai panāktu un pienācīgi īstenotu vispārējo miera nolīgumu. Gan Sudānas ziemeļu daļa, gan Dienvidsudāna ir jāpārvalda, pamatojoties uz demokrātijas un tiesiskuma principiem, ievērojot cilvēktiesības, kā arī sociālās un ekonomiskās tiesības. Šajā reģionā ir jāvalda ilgstošam mieram un drošībai. Līdz ar to Sudānas iedzīvotāju aizsardzībai un drošībai joprojām ir jābūt prioritātei. Pats galvenais, ir steidzami jārisina Abjejas reģiona statusa jautājums saskaņā ar vispārējā miera nolīguma nosacījumiem. Ir ļoti svarīgi, lai ES savu iespēju robežās sniegtu nepieciešamo attīstības palīdzību. Mums ir jāvelta visas pūles, lai nodrošinātu, ka šai palīdzībai piešķirtie līdzekļi tiek izmantota mērķtiecīgi un būtiskiem pamatpakalpojumiem. Turklāt Dienvidsudānas valdībai ir jāizstrādā politika ārvalstu ieguldījumu jomā, kas veicinātu ārvalstu ieguldījumus dabas resursos un tādējādi sekmētu nabadzības apkarošanas politiku. Justas Vincas Paleckis rakstiski. - (LT) Es balsoju par šo rezolūciju par Sudānu un Dienvidsudānu, jo Dienvidsudānā notikušais referendums, kurā ievērojams vairākums iedzīvotāju nobalsoja par neatkarīgas Dienvidsudānas dibināšanu, ir pierādījums tās iedzīvotāju demokrātiskās gribas izpausmei. Pēc septiņu gadu kara lielākā daļa Dienvidsudānas iedzīvotāju dzīvo nabadzībā, un izglītības rādītāji ir viszemākie pasaulē. Tāpēc es atzinīgi vērtēju ES lēmumu piešķirt EUR 200 miljonus Dienvidsudānas atbalstam, lai palīdzētu visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām. Šie līdzekļi ir jāpiešķir izglītībai, veselības aprūpei, lauksaimniecībai un iestāžu spēju veidošanai. Es atzinīgi vērtēju lēmumu pagarināt ANO misijas Sudānā pilnvaras un nosūtīt uz Sudānu papildu miera uzturēšanas spēkus, jo tagad ir īpaši svarīgi nodrošināt Sudānas un Dienvidsudānas miermīlīgu attīstību. Jaunās valsts izveide ir sarežģīts process, kurā ļoti ātri ir jāatrisina jautājumi par savstarpējām robežām, pilsonības režīmu attiecībā uz iedzīvotājiem ziemeļu un dienvidu daļā, naftas ieņēmumu sadali, utt. Tā kā abas valstis ir noslēgušas vispārējo miera nolīgumu, tām ir konstruktīvi jāiesaistās politiskajā dialogā. Ir svarīgi, lai Dienvidsudāna veiktu konstitūcijas pārskatu, kas ļaus politiskajām partijām sadarboties, pilnīgi pārstāvot visus valsts iedzīvotājus un palīdzot izveidot stabilas demokrātiskās politiskās iestādes. Maria do Céu Patrão Neves Referenduma Sudānā rezultāti ir nepārprotama Dienvidsudānas iedzīvotāju gribas izpausme attiecībā uz neatkarību, ko viņi ir prasījuši jau daudzus gadus. Eiropas Tautas Partijas (Kristīgo demokrātu) grupa ir sekojusi šim jautājumam, jo īpaši Dārfūras jautājumam, vairāku parlamentāro sesiju gaitā un ir veiksmīgi izvirzījusi Sudānas jurista Salih Mahmoud Osman kandidatūru 2007. gada Saharova balvai. Referenduma mērķis bija izbeigt vardarbību starp valsts ziemeļu un dienvidu daļas iedzīvotājiem. Cerams, ka tiks pāršķirta jauna lappuse šajā posmā un ka tiks izveidotas divas miermīlīgas valstis. Eiropas Savienība var aktīvi iesaistīties un tai ir jāiesaistās šajā nolūkā, proti, lai palīdzētu iedzīvotājiem izkļūt no nabadzības un veicinātu labas kaimiņattiecības. Vincent Peillon Šī rezolūcija, kuras priekšlikuma sagatavošanā es piedalījos, ir izstrādāta kritiskā brīdī un tādējādi svarīgā brīdī Dienvidsudānas konflikta atrisināšanai. Janvārī ievērojams vairākums vēlētāju referendumā nobalsoja par neatkarīgas Dienvidsudānas dibināšanu. Pēc mēneša tiks izveidota jaunā valsts. Tomēr joprojām pastāv vairākas bažas, jo īpaši pēc nesenajiem vardarbības gadījumiem Abjejas strīdus reģionā. Šajā pagrieziena posmā vairāk nekā jebkad Parlaments vēlas atkārtoti apliecināt savu pilnīgu atbalstu miera procesam un aicināt Sudānu un Dienvidsudānu, kā arī starptautisko sabiedrību turpināt īstenot 2005. gadā noslēgto vispārējo miera nolīgumu. Īpaši Eiropas Parlaments aicina Sudānu un Dienvidsudānu nākt klajā ar konkrētiem plāniem attiecībā uz jutīgiem jautājumiem, proti, pilsonību, parādu sadalījumu un no naftas gūto ieņēmumu sadali. Šajos plānos ir jārisina arī sarežģītais robežu jautājums, lai nodrošinātu abu valstu miermīlīgu un dzīvotspējīgu līdzāspastāvēšanu. Paulo Rangel Laikā no 2011. gada 9. līdz 15. janvārim vairākums Dienvidsudānas iedzīvotāju paziņoja, ka atbalsta neatkarīgas valsts izveidi. Ir vispārēji zināms, ka šī ir pasaules teritorija, ko nepārtraukti ir tricinājuši konflikti, apdraudot iespēju lielai iedzīvotāju daļai dzīvot cilvēka cienīgos apstākļos. Saskaroties ar šo jauno informāciju, Parlaments aicina Dienvidsudānu - kuras neatkarība tiks pasludināta 2011. gada 9. jūlijā - censties apvienot būtiskos pamatus demokrātiskas valsts izveidei, kas sakņojas cilvēka cieņā. Šajā saistībā būs vajadzīgs starptautiskais atbalsts. Tāpēc dēļ es atzinīgi vērtēju atbalstu, ko ES ir solījusi, lai palīdzētu izveidot šo jauno valsti. Šo iemeslu dēļ es balsoju par rezolūciju. Raül Romeva i Rueda rakstiski. - Es priecājos, ka EP atzinīgi vērtē gan Sudānas, gan Dienvidsudānas miermīlīgo un uzticamo rīcību 2011. gada Dienvidsudānas referenduma gaitā, visu pušu centienus īstenot Vispārējo Sudānas miera nolīgumu (VMN) un apņemšanos, ko tās ir demonstrējušas šajā saistībā; uzskata to par būtisku soli VMN īstenošanā un par pozitīvu zīmi šo abu valstu mierīgai līdzāspastāvēšanai; atkārtoti uzsver savu pilnīgo cieņu pret referenduma iznākumu kā Dienvidsudānas iedzīvotāju demokrātisku vēlmju izpausmi; aicina Ziemeļsudānu un Dienvidsudānu aktīvi tiekties pēc demokrātiskas pārvaldības sekmēšanas un ilgtermiņa miera, drošības un pārticības nodrošināšanas abām valstīm, ievērojot cilvēka, sociālās un ekonomiskās tiesības; aicina Dienvidsudānas iestādes sekmēt Dienvidusudānas attīstību kā modernu, plurālistisku, demokrātisku valsti, kas pamatojas uz tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, jo īpaši sieviešu un bērnu tiesību ievērošanu un tiesību prioritāti tās iedzīvotājiem izvēlēties valdību regulārās un demokrātiskās vēlēšanās, aizsargājot pārvietošanās brīvību, biedrošanās brīvību un brīvību paust savu politisko viedokli, ko paredz gan konstitūcija, gan tiesību akti. Nikolaos Salavrakos Simtiem cilvēku ir nogalināti strīdīgajā Abjejas teritorijā starp Ziemeļsudānu un Dienvidsudānu. ANO nesen paziņoja, ka pēc Ziemeļsudānas armijas aiziešanas no šīs teritorijas vismaz 20 000 cilvēki ir pametuši Abjeju un devušies uz dienvidiem. Kā kopīgās rezolūcijas priekšlikumā pilnīgi pareizi ir teikts, abām pusēm ir jāierosina konkrēti plāni savu iestāžu izveidei un/vai reformēšanai, lai abas valstis būtu pilnīgi neatkarīgas, pārtrauktu karadarbību un sekmētu demokrātisku pārvaldību nolūkā nodrošināt ilgtermiņa mieru un drošību šajā teritorijā. Niki Tzavela Es balsoju par kopīgo rezolūcijas priekšlikumu par Sudānu un Dienvidsudānu, jo es atbalstu visus attīstības centienus, ko īsteno ES, lai atjaunotu mieru un atjaunotu šo ilgstoši cietušo reģionu. Jaunākās tendences šajā teritorija rada bažas attiecībā uz nesenā referenduma par Dienvidsudānas neatkarību nosacījumu ievērošanu, savukārt vardarbības pieaugums Abjejā, kas šajā teritorijā draud izraisīt vispārēju destabilizāciju, ir negatīva tendence. Āfrikas Savienībai ir svarīga nozīme, un tai ar ES un ANO palīdzību šajā kritiskajā laikā ir jātur acis vaļā, lai novērstu jebkādu atgriešanos pie kara. Es atzinīgi vērtēju Padomes paziņojumu par lielāku ekonomisko atbalstu Dienvidsudānai un atbalstu ieteikumu pēc 9. jūlija turpināt sniegt humāno palīdzību šajā teritorijai. Es uzskatu, ka abi priekšlikumi ir nepieciešami un palīdzēs izveidot Dienvidsudānu kā neatkarīgu valsti jebkādos ārkārtas apstākļos, kas var rasties. Sophie Auconie I domāju, ka Eiropas Savienībai un Krievijai ir jāintensificē sarunas par partnerības izveidi un par visaptveroša nolīguma par politiskās, ekonomiskās un sociālās sistēmas ieviešanu, ņemot vērā arī visus jautājumus, kas saistīti ar demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu. Zigmantas Balčytis rakstiski. - (LT) Es balsoju par šo rezolūciju. Ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības starp ES un Krieviju ir ļoti svarīgas stabilitātei, drošībai un labklājībai Eiropā un ārpus tās. ES un Krievija ir savstarpēji atkarīgas gan ekonomiski, gan politiski, tāpēc stratēģisko partnerattiecību nolīguma noslēgšana starp ES un Krievijas Federāciju ir īpaši svarīga tālākai attīstībai un sadarbības pastiprināšanai starp abām partnerēm. Attiecībās ar Krievijas Federāciju ES ir jāpauž vienota nostāja un jāizrāda solidaritāte, jo īpaši attiecībā uz energoapgādes drošības aizsardzību. Krievijas enerģētikas politika pret dalībvalstīm un tuvākajām kaimiņvalstīm parādīs Krievijas patieso gatavību iet modernizācijas un demokratizācijas ceļu. Es atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta prasību, ka dabas resursu piegādes nedrīkst izmantot kā politisku instrumentu un ka savstarpējas atkarības un pārredzamības principiem jābūt sadarbības energoapgādes drošības jomā pamatam, vienlaikus nodrošināt vienādas piekļuves iespējas attiecībā uz tirgiem, infrastruktūru un ieguldījumiem. Izaskun Bilbao Barandica Es balsoju "par”, jo es uzskatu, ka Eiropas Savienība un Krievijai ir jāizmanto Ņižņijnovgorodas augstākā līmeņa sanāksme, lai stiprinātu stratēģisko sadarbību un panāktu globālu sadarbības nolīgumu par sociālo, politisko un ekonomikas sistēmu un ietvertu jautājumus, kas saistīti ar demokrātijas, tiesiskuma, pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu. Augstākā līmeņa sanāksmei ir jāsekmē drošības un enerģētikas politikas pārskats, kas jāīsteno, pamatojoties uz savstarpējas atkarības kritērijiem, pārredzamību, piegādes garantijām un cīņu pret klimata pārmaiņām, kā arī uz energoefektivitātes uzlabošanu. Būs jāiesniedz plāni kodolreaktoru noturības testiem, un šajā saistībā ir nožēlojami, ka netika pieņemts grozījums, kurā bija aicināts nekavējoties slēgt joprojām strādājošos Černobiļas tipa kodolreaktorus. Mara Bizzotto Es balsoju par kopīgo rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi. Rezolūcijā ir iekļauti pareizie ieteikumi, kas adresēti tiem Eiropas pārstāvjiem, kuri piedalīsies šajā augstākā līmeņa sanāksmē, atgādinot, ka ES ir jāīsteno sava politiskā vara, lai pārliecinātu Krieviju uzņemties savu daļu atbildības to problēmu risināšanā, kas šodien skar pasauli politikas, ekonomikas, ģeopolitikas un vides jomās. Krievija ir viens no Eiropas svarīgākajiem ekonomiskajiem partneriem, nemaz neminot, ka tā ir kaimiņvalsts, no kuras inter alia ir atkarīga Eiropas enerģētikas politika. Tāpēc ar savu balsojumu "par” es pievienojos prasībai, ko Parlaments izvirza ES pārstāvjiem augstākā līmeņa sanāksmē strādāt šajā sanāksmē tā, lai izveidotu abām pusēm izdevīgu un lietderīgu dialogu, kas ļautu rast kopīgus un efektīvus risinājumus, kuru mērķim jābūt atrisināt svarīgākos jautājumus Eiropas un pasaules politikas darba kārtībā. Maria Da Graça Carvalho Es atzinīgi vērtēju visus centienus stiprināt un padziļināt labas attiecības starp ES un citām ekonomikas lielvarām. ES un Krievijas attiecību gadījumā es atzinīgi vērtēju panākumus, kas jau ir veikti ne tikai kopējā ekonomikas un sadarbības jomā, bet arī kopējo vērtību jomā. Es uzskatu, ka, ņemot vērā pašreizējo situāciju, rezolūcijas priekšlikums par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, ko iesniedza Eiropas Tautas Partijas (Kristīgo demokrāti) grupa, ir vispiemērotākais. George Sabin Cutaş Es balsoju par kopīgo rezolūcijas priekšlikumu par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, jo es uzskatu, ka attiecības ar Krieviju ir jāpastiprina, jo īpaši energoapgādes drošības jomā. Jaunajam Partnerības un sadarbības nolīgumam jābūt visaptverošam un juridiski saistošam un jāiekļauj noteikumi par cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu. Es uzskatu, ka modernizācijas partnerība ir piemērots instruments, kas mudinās Krieviju veikt reformas. Es arī uzskatu, ka Krievijas pievienošanās PTO veicinās ieguldījumus un uzlabos tirdzniecības attiecības ar ES. Mūsu interesēs ir atbalstīt Krievijas centienus kļūt par PTO dalībnieci. No otras puses, Krievijai ir jāparāda sava vēlme atteikties no protekcionisma pasākumiem, piemēram, muitas savienības ar Kazahstānu un Baltkrieviju. Marielle De Sarnez Gatavojoties nākamajai ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmei, kas 9 un 10. jūnijā notiks Ņižņijnovgorodā, mēs raidām skaidru signālu dalībvalstīm: prioritātei pār vērienīgākiem nolīgumiem par tirdzniecību, vīzām un sadarbību jābūt cilvēktiesību ievērošanas garantijām. Eiropas Savienībai ir Krievijai skaidri jāpasaka, ka tai ir jāievēro savi starptautiskie pienākumi un saistības. Kopš 1994. gada mūsu attiecībās ar Maskavu nav notikušas nekādas pārmaiņas, lai gan ir skaidrs, ka ir jāatjauno mūsu partnerības un sadarbības nolīgums. Tam būtu jāiet rokrokā ar reālu progresu demokrātijas un tiesiskuma jomā. Visbeidzot ir nepieņemami, ka dabas resursu piegāde tiek izmantota kā politisks instruments. Christine De Veyrac Krievijas Federācija un Eiropas Savienība ir attīstījušās ciešā sadarbībā, un kopējā cīņa pret starptautisko terorismu tam ir viens no daudzajiem piemēriem. Šajā kontekstā es atbalstīju šodien pieņemto rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām pirms augstākā līmeņa sanāksmes 9. un 10. jūnijā, kurā tiks mēģināts panākt jaunu stratēģisko nolīgumu. Ar šo rezolūciju EP deputāti Krievijai raida spēcīgu politisku signālu: lai gan ir vēlama lielāka sadarbība starp ES un Krieviju ekonomikas, enerģētikas, stratēģiskajā un starptautiskajā jomā, tai tomēr ir jābūt atkarīgai no nosacījuma, ka tiek veltīti centieni cilvēktiesību un pilsonisko brīvību aizsargāšanai. Diogo Feio Skatienu apmaiņu starp Eiropu un Krieviju vienmēr ir raksturojusi savstarpēja apbrīna un vienlaikus arī savstarpējas bailes. No Eiropas puses tā parasti ir bijusi bijība pret Krievijas lielumu, iedzīvotāju skaitu un militāro spēju, kā arī bailes no Krievijas ekspansijas. Krievija kopš Pētera Pirmā laikiem ir sekojusi Eiropas zinātniskajam un tehniskajam progresam, taču vienlaikus tas Krieviju ir biedējis kā kaut kas tāds, kas potenciāli varētu iznīcināt krievu dvēseli un dzīvesveidu, un Krievija to ir uzlūkojusi kā draudu savai teritoriālajai integritātei. Aukstais karš šīs tendences neizkliedēja, bet drīzāk pastiprināja. Krievijas ceļā uz būtisku liberālu, plurālistisku demokrātiju ir bijuši gan panākumi, gan neveiksmes, taču nav noliedzams, ka valsts kopš dzelzs priekškara laikiem ir nogājusi tālu ceļu. Tomēr nav šaubu, ka šajā ziņā joprojām ir daudz darāmā, un Eiropas Savienībai un Krievijas Federācijai ir ne tikai kopīgs vēstures, kultūras un reliģiskais mantojums, bet tām ir kopējas intereses un uzdevumi, kas garantē ciešākas attiecības daudzos līmeņos. Eiropas Savienībai ir jāturpina strādāt, lai šo konverģenci padarītu iespējamu un auglīgu. José Manuel Fernandes Krievija ir ANO Drošības padomes pastāvīgā locekle un kopā ar ES ir līdzatbildīga par stabilitātes saglabāšanu pasaulē. Tuvo Austrumu, Lībijas, Irānas, terorisma, enerģētikas drošības, klimata pārmaiņu un finanšu krīzes izaicinājumi tiks sekmīgāk pārvarēti, ja mūsu attiecības ar Krieviju būs sakņosies sadarbībā. Tomēr trīs gadus pēc konflikta ar Gruziju Krievija joprojām neievēro 2008. gada 12. augusta un 8. septembra nolīgumus, kas attiecas uz tās spēku izvešanu no okupētajām Gruzijas Dienvidosetijas un Abhāzijas provincēm, un tā Eiropas Savienības Pārraudzības misijai nenodrošina brīvu un pilnīgu pieeju savām teritorijām. Tāpēc es atbalstu to, ka ES un Krievijai ir jāpaātrina sarunas par jaunu partnerattiecību un sadarbības nolīgumu, pamatojoties uz ES un Krievijas savstarpējo atkarību. Šim nolīgumam jābūt juridiski saistošam un visaptverošam, un tam jāaptver visas jomas, kas saistītas ar demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu. João Ferreira Kā ierasts, šīs rezolūcijas priekšplānā ir Eiropas lielo ekonomisko un finanšu grupu intereses. Šajā saistībā mums ir jāskatās uz Krievijas izdarīto spiedienu (kas notiek arī attiecībā uz dažām citām valstīm) pievienoties Pasaules Tirdzniecības organizācijai, lai sekmētu "vienādus spēles noteikumus uzņēmējiem abās pusēs” un "tirdzniecības liberalizāciju pasaules ekonomikā”, vienlaikus veicinot ārvalstu investīcijas un atsakoties no "protekcionisma pasākumiem”. Tādējādi rezolūcijā tiek atkārto veco ES neoliberālās un iejaukšanās politikas struktūru. Tomēr šajā gadījumā papildus piekļuvei ieguldījumiem un tirgiem galvenās rūpes ir pievērstas arī piekļuvei energoresursu avotiem un plūsmām, kā arī citām izejvielām, jo īpaši retzemju metāliem, kuru ES nopietni trūkst, un to kontrolei. Tāpēc tiek aicināts pēc "ciešas sadarbības izejvielu un retzemju metālu piegādē”, jo īpaši to, kas tiek uzskatīti par izšķiroši svarīgiem. Būtu jānorāda arī tā sauktie "drošības” jautājumi, tostarp "pretraķešu aizsardzības vairoga izveide”. Mums jāatceras, ka Rumānija - ES un NATO dalībvalsts - ir izteikusi vēlēšanos izvietot šo sistēmu, kas apdraud Krievijas drošību un mieru Eiropā. Ilda Figueiredo Eiropas Parlamenta vairākums vēlreiz pauda savu tagad jau standarta neoliberālo un iejaukšanās nostāju saistībā ar ES un Krievijas attiecībām. Par prioritātēm ir izvirzītas ekonomikas un finanšu grupu intereses, spiežot Krieviju pievienoties Pasaules Tirdzniecības organizācijai, lai veicinātu "līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmējiem no abām pusēm un liberalizētu pasaules ekonomiku”, liekot Krievijai sekmēt ārvalstu ieguldījumus un atteikties no jebkādiem "protekcionisma pasākumiem”. Šajā ziņā ir svarīga piekļuve energoresursiem un to kontrole, tāpēc nepieciešama piekļuve tirgiem, infrastruktūrai un ieguldījumiem. Ir arī zināma izmisuma sajūta, aicinot Krieviju iesaistīties ciešākā sadarbībā izejvielu un retzemju metālu piegādē, jo īpaši attiecībā uz to izejvielu piegādi, kuras tiek uzskatītas par izšķiroši svarīgām. Un visbeidzot liekulība. Krievija tiek aicināta iesaistīties "tālākā vispusīgā dialogā drošības jautājumos, tostarp attiecībā uz pretraķešu aizsardzības sistēmas izveidošanu”, lai gan ES un NATO dalībvalsts Rumānija jau ir izteikusi savu vēlmi izvietot šo sistēmu, kas nepārprotami ir drauds Krievijas drošībai un mieram Eiropā. Pat ASV nav sniegusi nekādas garantijas, ka tas tā nav. Monika Flašíková Beňová rakstiski. - (SK) Rezolūcija attiecas uz ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notiks Ņižņijnovgorodā 2011. gada 9. un 10. jūnijā. Augstākā līmeņa sanāksmē uzmanība tiks pievērsta kopīgiem izaicinājumiem, piemēram, ekonomikas un finanšu krīzei, pievienošanās PTO, enerģētikai un jautājumiem, kas saistīti ar enerģētikas drošību, ilgtermiņa centieniem ieviest bezvīzu režīmu ceļošanai starp ES un Krieviju un citiem starptautiskiem un reģionāliem jautājumiem. Protams, Krievija ir plašs tirgus ES precēm un tā ir ES dalībvalstu naftas un dabas gāzes galvenā piegādātāja. Lai gan pēdējos gados Krievijas un ES attiecības ir nepārtraukti uzlabojušās, iesaistītās puses turpina ievērot zināmu atturību un distanci. Es uzskatu, ka, ja netiks veiktas attiecīgas darbības šīs situācijas labošanai, tad ES ietekme varētu lēnām mazināties gan Krievijā, gan tās kaimiņvalstīs, radot risku, ka Eiropas Savienība saskatīs savu nozīme vairs tikai kā tirdzniecības partneris. Juozas Imbrasas rakstiski. - (LT) Es atzinīgi vērtēju šo dokumentu, jo Krievija, būdama ANO Drošības padomes pastāvīgā locekle, kopā ar ES ir atbildīga par globālās stabilitātes uzturēšanu, un tāpēc, ka ES un Krievijas ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu stabilitāti, drošību un labklājību ne tikai Eiropā, bet arī ārpus tās. Stratēģiskās partnerības nolīguma noslēgšana starp ES un Krievijas Federāciju vēl aizvien ir būtiski svarīga tālākai sadarbības attīstībai un sadarbības intensitātes palielināšanai starp abām partnerēm. Tomēr joprojām pastāv bažas attiecībā uz to, kā Krievija ievēro un aizsargā pamattiesības un cilvēktiesības, tiesiskumu, tiesu neatkarību, kā arī bažas attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu politisku kontroli, represīviem pasākumiem pret žurnālistiem un opozīciju un vēlēšanu taisnīgumu. Dokumentā uzsvērta energoapgādes drošības svarīgā nozīme, un Krievijas enerģētikas politika attiecībā uz dalībvalstīm un kopīgajām kaimiņvalstīm parādīs to, vai Krievija patiešām ir nopietni apņēmusies iet modernizācijas un demokratizācijas ceļu. Dabas resursu piegādi nedrīkst izmantot par politisku instrumentu. Sadarbības pamatprincipiem jābūt savstarpējai atkarībai un pārredzamībai, kā arī vienlīdzīgām iespējām piekļūt tirgiem, infrastruktūrai un ieguldījumiem. Sandra Kalniete Es balsoju par šo rezolūciju un vēlos uzsvērt, ka Krievijas enerģētikas politika attiecībā uz ES dalībvalstīm un Austrumeiropas valstīm būs lakmusa tests tam, vai un cik patiesi Krievija spēj iet uz priekšu pa modernizācijas un demokratizācijas ceļu. Ja enerģijas resursu piegāde netiks lietota kā politisks instruments, ja tā notiks uz vienādiem, caurredzamiem, nediskriminējošiem noteikumiem visiem tirgus dalībniekiem, ja Krievija izvēlēsies objektīvi pastāvošo savstarpējo atkarību enerģijas jomā īstenot sadarbībā uz konkrētiem, taisnīgiem un juridiski saistošiem principiem, mēs varēsim runāt par jaunu posmu vienotās Eiropas attīstībā. Un, protams, mēs nedrīkstam aizmirst un ignorēt vairākus svarīgus jautājumus, kuri joprojām traucē attīstīties pilnvērtīgām attiecībām starp ES un Krieviju. Un, proti, faktu, ka gandrīz trīs gadus pēc kara Gruzijā, Krievija turpina okupēt lielu daļu suverēnās Gruzijas teritorijas, turpina ignorēt 2008. gadā panāktās vienošanās un nenodrošina pienācīgu Eiropas novērošanas misijas piekļuvi šīm teritorijām. Tunne Kelam rakstiski. - Es balsoju par rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, taču es no Krievijas puses neredzu reālu progresu korupcijas apkarošanā, kā arī tiesiskuma un starptautisko tiesību īstenošanā. Deklaratīvi prezidenta Medvedev paziņojumi nav ne pierādījums, ne reāla garantija progresam. Es vēlos jums atgādināt, ka laikā, kad Krievija cenšas iestāties PTO, tā atbilstīgi piemērotībai neievēro dažādas starptautiskās saistības, jo īpaši cilvēktiesības. Vai ES var īsti uzticēties valstij, kas starptautiskos tiesību aktus piemēro selektīvi? Es aicinu ES ļoti rūpīgi uzraudzīt pirmsvēlēšanu, vēlēšanu un pēcvēlēšanu posmu un nodrošināt, lai katrs pārkāpums tiktu piefiksēts un uz to tiktu norādīts. Neatkarīgas un pārredzamas vēlēšanas ir demokrātiskas valsts stūrakmens, un, ja Krievija grib būt demokrātisku valstu vidū, tai ir jāievēro standarti. Lai gan ES un Krievija ir savstarpēji atkarīgas, mēs redzam, ka lielākoties ES pielāgojas Krievijas vēlmēm. ES ir jāpauž stingra nostāja un jāpieprasa Krievijai pilnīgi un aktīvi īstenot tiesiskumu un demokrātiju, un ievērot cilvēktiesības un neatkarīgu tiesu sistēmu. Ja tas netiek nodrošināts, tas nozīmē, ka mūsu principi netiek ievēroti. Vēl jo vairāk - mēs pievilsim tos cilvēkus Krievijā, kuri vēlas brīvību, labklājību un drošību. Jacek Olgierd Kurski Eiropas Savienībai attiecībās ar Krieviju vajadzīga jauna atklātība, jo kopš pēdējās ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes ir radušies vairāki jauni izaicinājumi, kurus mēs nevaram pārvarēt bez uzlabotas sadarbības. Šodien Eiropas Savienība ir vienisprātis attiecībā uz Krievijas politiku, atjaunojot iesaldētos konfliktus un Maskavas mēģinājumiem iejaukties to neatkarīgo valstu politikā, kas agrāk bija PSRS sastāvā, piemēram, Gruzijas politikā. Ar pieaugošām bažām mēs vērojam secīgus uzbrukumu gadījumus preses brīvībai un neatkarīgiem žurnālistiem. Sanāksmēs ar Krieviju mums ir ļoti stingri jārunā par preses brīvību Krievijā. Mūsu prioritātei ir jābūt nodrošināt, ka Maskava atļauj preses brīvību. Tomēr es nepiekrītu tai daļai, kurā Krievija nosodīta par to, ka tā bloķē geju praida gājienu Maskavā un nepiešķir viendzimuma pāriem tiesības precēties vai adoptēt bērnus. Es domāju, ka saskaņā ar mūsu pieeju homoseksuāļu un lesbiešu kustībām katrai valstij ir pilnīgas tiesības īstenot savu neatkarīgu politiku. Eiropas Savienība respektē savu kaimiņvalstu kultūru un tai nevajadzētu iejaukties morāles vai aksioloģijas jautājumos. Giovanni La Via Ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības starp Eiropas Savienību un Krieviju ir ļoti svarīgas stabilitātei, drošībai un labklājībai Eiropā un ārpus tās. Es ceru, ka šodienas balsojuma rezultātā tiks pieņemti izšķiroši pasākumi, pietuvinoties kopīga virziena ieņemšanai, kura pamatā būtu pārredzamība un dalīšanās kopīgās misijās kopējo interešu labā. Es runāju par tiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai novērstu jebkādus pārkāpumus drošības jomā Eiropā, tostarp par turpmāko sadarbību nelegālās imigrācijas jomā, uzlabotu kontroli pārrobežu kontrolpunktos un efektīvāku informācijas apmaiņu par terorismu un organizēto noziedzību. David Martin rakstiski. - Es balsoju par šo rezolūciju, kurā atkārtoti apstiprināta steidzamā vajadzība Krievijai īstenot demokrātijas pamatprincipus, tiesiskumu, cilvēktiesības un plašsaziņas līdzekļu brīvību kā pamatu sadarbībai, un Krievija tiek aicināta veikt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu stāvokli cilvēktiesību jomā un lai aizsargātu žurnālistus, cilvēktiesību aktīvistus, minoritātes un opozīcijas pārstāvjus no vardarbības un iebiedēšanas. Clemente Mastella ES un Krievijas ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu stabilitāti, drošību un labklājību ne tikai Eiropā, bet arī ārpus tās. Mēs uzskatām, ka ir vajadzīgs visaptverošs, juridiski saistošs nolīgums, kas attiecas uz politisko, ekonomisko un sociālo sistēmu un tādējādi aptver visas jomas, kuras saistītas ar demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību, jo īpaši pamattiesību, ievērošanu. Attiecībā uz energoapgādes drošību mēs uzskatām, ka dabas resursu piegādi nedrīkst izmantot politiskā spiediena izdarīšanai, bet tai jābūt pamatotai ar savstarpējas atkarības un pārredzamības principiem, kā arī vienādām iespējām piekļūt tirgiem, infrastruktūrai un ieguldījumiem, lai izveidotu juridiski saistošu enerģijas sistēmu. Turklāt mēs gaidām turpmāku sadarbību attiecībā uz nelegālo imigrāciju, uzlabotu kontroli pārrobežu kontrolpunktos un informācijas apmaiņu jautājumos par terorismu un organizēto noziedzību. Jean-Luc Mélenchon Šajā ziņojumā Krievija tiek aicināta "atteikties no protekcionisma pasākumiem” un tiek piedraudēts veikt represijas, ja Krievija neizpildīs šo prasību. Krievijas un Eiropas iedzīvotāju brīva pārvietošanās ir paredzēta tikai ilgtermiņā, taču ir atbalstīts brīvās tirdzniecības process, par kuru jau notiek sarunas. Tajā nav kritizēts NATO plāns attiecībā uz Eiropas pretraķešu vairogu. Šis ir augstprātīgs imperiālisms. No otras puses, rezolūcijā Krievija netiek aicināta nekavējoties pārtraukt izmantot Černobiļas tipa kodolreaktorus, kas apdraud mūs visus. Es balsoju pret šo ziņojumu par spīti tam, ka tajā aicināts ievērot Krievijas iedzīvotāju demokrātiskās tiesības, ko es atbalstu. Nuno Melo Šajā rezolūcijā par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi paredzētas vērienīgākas tirdzniecības attiecības, jauns partnerības un sadarbības nolīgums un vīzu režīma liberalizācija, taču Maskavai ir jāsniedz garantijas attiecībā uz uzlabojumiem cilvēktiesību situācijā valstī un jāpārtrauc politiski motivēto tiesas nolēmumu prakse, jānodrošina preses brīvība un jāpārtrauc Gruzijas provinču okupācija. Šobrīd mēs aicinām ES un Krieviju pilnīgi izmantot šo sanāksmi, lai paātrinātu sarunas par jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu un lai atrisinātu pēdējās problēmas saistībā ar Krievijas iestāšanos Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Vēl viens svarīgs aspekts, kas jāpatur prātā, ir dialogs par turpmāko vīzu sistēmas liberalizāciju, ņemot vērā apņemšanos ilgtermiņā atcelt vīzu prasības ceļošanai starp ES un Krieviju. Alexander Mirsky rakstiski. - Šā gada 9. jūnijā tika atklāta 27. ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē Ņižnijnovgorodā. Eiropas Parlamenta delegāciju vadīja Eiropas Padomes priekšsēdētājs Herman Van Rompuy un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Jose Manuel Barroso. Krievijas delegāciju vadīja Dmitry Medvedev. Viens no galvenajiem tematiem divu dienu diskusijās bija Krievijas embargo ES dārzeņu importam saistībā ar neseno bīstamas zarnu infekcijas uzliesmojumu Eiropā. Krievijas rīcība ir izraisījusi negatīvu reakciju ES. Es ļoti lielā mērā piekrītu Krievijas valdības bažām un gribētu, lai Latvijas Republika aizliegtu dārzeņu importu, līdz bīstamās infekcijas ir pilnīgi likvidētas. Ar šo rezolūciju Eiropas Parlaments aicina ES un Krieviju paātrināt sarunas par partnerības un sadarbības nolīgumu un aicina Krieviju īstenot visus iepriekš parakstītos nolīgumus un atrisināt nepilsoņu problēmas Krievijā. Es domāju, ka, pirmkārt, Eiropai ir jāatrisina nepilsoņu
{'language': 'lv'}