Trešo valstu saraksts, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, un trešo valstu saraksts, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums, kuru Tanja Fajon iesniedza Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā, par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas - C7-0112/2009 -.
Tanja Fajon
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Barrot kungs un visi šodien klātesošie! Eiropas Parlaments noteikti atbalsta vīzu režīma atcelšanu ar visām Rietumbalkānu valstīm. Tā ir arī pamatideja, kuru mēs ievērojām visā ziņojuma sagatavošanas laikā. Es vēlos izteikt komplimentus it īpaši ēnu referentiem un Parlamenta deputātiem, jo bez viņu atbalsta es nebūtu spējusi panākt tādu rezultātu. Es vēlos pateikties arī Padomei un Komisijai par sadarbības pasākumiem, kas veidos stabilu pamatu turpmākai sadarbībai šajā jomā, īpaši jau tad, kad būs ratificēts Lisabonas līgums, jo tad Parlaments visus vajadzīgos lēmumus varēs pieņemt koplēmuma procedūrā.
Vīzu režīms ir pārāk ilgi izolējis Rietumbalkānu valstu pilsoņus. Attiecībā uz brīvu ceļošanu viņiem ir mazāk tiesību nekā bijušās Dienvidslāvijas laikā. Par Eiropu vai Ameriku, kas uz to attiecas, Rietumbalkānu valstu jaunieši šodien zina tikai to, ko viņi izlasa internetā vai redz pa televīziju. Tā kā es pati esmu no Slovēnijas, es atminos, ka patiesībā tieši Slovēnija savas prezidentūras laikā uzsāka vīzu režīma liberalizāciju 2008. gada sākumā, piecus gadus pēc Saloniku darba kārtības, kas Rietumbalkānu valstu iedzīvotājiem garantē skaidru Eiropas perspektīvu.
Es priecājos par Komisijas priekšlikumu atcelt vīzu režīmu Maķedonijai, Serbijai un Melnkalnei, un es īpaši priecājos par Slovēnijas iniciatīvu, kas guva skaidru atbalstu no dalībvalstīm un kas nodrošina, lai šo valstu pilsoņi var sākt brīvi ceļot uz Šengenas valstīm, sākot ar 19. decembri. 2010. gada 1. janvārī rastos loģistikas grūtības, jo Ziemassvētku un Jaunā gada brīvdienas ir tieši tas laiks, kad šo valstu pilsoņi vēlas ceļot, lai apciemotu savus radiniekus, kas dzīvo dalībvalstīs.
Vīzu atcelšana sniegs milzīgu ieguldījumu reģionālās sadarbības procesā un etniskā sadalījuma pārvarēšanā un palīdzēs arī veidot kultūras, sociālus, ekonomikas un politiskus tiltus.
Dāmas un kungi! Vīzu atcelšana ar trim manis minētajām valstīm ir ļoti atzinīgi vērtējams solis pareizajā virzienā. Tomēr man būtu jānorāda, ka valstīm, uz kurām nav attiecināts bezvīzu režīms, būtu jāļauj tam pievienoties, cik drīz vien iespējams, vai drīzāk, tiklīdz šīs valstis būs gatavas tam. Protams, es runāju par Bosniju un Hercegovinu un Albāniju. Mēs nevaram pieļaut, ka tās kļūst vēl izolētākas, kamēr to kaimiņvalstis var izmantot iespēju neierobežoti ceļot uz Eiropas Savienību.
Protams, tām ir jāsagatavojas vīzu atcelšanai, un mans nolūks nav ar to ierosināt, lai mēs noteiktu mazāk stingrus kritērijus. Tas, ko mēs vēlamies darīt, ir nosūtīt skaidru vēstījumu Bosnijas un Hercegovinas un Albānijas pilsoņiem. Mēs jūs gaidām, jums jāpasteidzina savas valdības izpildīt to saistības. No otras puses, mēs darīsim visu, ko varam, lai nodrošinātu, ka no Eiropas Savienības puses nebūs aizkavēšanās lēmuma pieņemšanā. Es varu droši teikt, ka šai pieejai vispārēju atbalstu ir sniegušas divas komitejas - Ārlietu komiteja un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja, kas ir mana galvenā komiteja.
Es piebildīšu arī, ka rītdien pēc balsošanas es lūgšu vārdu, lai izdarītu īpašu politisku paziņojumu - Parlamenta un Padomes kopīgu paziņojumu, kas pauž stingru atbalstu vīzu režīma atcelšanai ar visām Rietumbalkānu valstīm. Šajā paziņojumā, par kuru mēs rīt balsosim atsevišķi, mēs gan paudīsim prieku par 19. decembri, datumu, kad tiks atcelts vīzu režīms ar Maķedoniju, Serbiju un Melnkalni, gan aicināsim Eiropas Komisiju, cik drīz vien iespējams, sagatavot priekšlikumu vīzu režīma atcelšanai ar Bosniju un Hercegovinu un Albāniju, tiklīdz tās būs izpildījušas attiecīgos kritērijus. No otras puses, mēs apņemamies šo priekšlikumu izskatīt paātrinātā procedūrā. Es vēlētos, lai mēs nosakām konkrētu datumu vīzu režīma atcelšanai ar Bosniju un Hercegovinu un Albāniju, lai gan es zinu, cik prasīgas ir attiecīgās procedūras. Es ceru, ka 2010. gada vasara būs reāls datums vīzu režīma atcelšanai ar šīm divām valstīm.
Nobeigumā vēlos teikt, ka mums nevajadzētu aizmirst arī Kosovu, ja mēs nevēlamies, lai tā kļūst par melno caurumu uz kartes [..]
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Ļaujiet man tikai pabeigt! Eiropas Savienība ir politiski atbildīga par vīzu liberalizācijas procesa pabeigšanu, un rīt es ceru sagaidīt vispārēju Parlamenta atbalstu šajā jautājumā.
Anna Maria Corazza Bildt
Priekšsēdētājas kundze! Diemžēl Zviedrijas prezidentūru šodien šeit nevarēja pārstāvēt ministrs personīgi, kā tā ļoti būtu vēlējusies.
Es saprotu, ka prezidējošā valsts netika aicināta un tai paziņoja, ka nav nepieciešams, lai tā šodien būtu klāt. Es vēlos atgādināt Parlamentam, ka prezidējošā valsts Zviedrija jau no paša sākuma ir vadījusi un atbalstījusi vīzu liberalizācijas procesu Rietumbalkānu valstīm.
Es zinu, ka mana kolēģe, referente Tanja Fajon, man piekritīs, ka mums būtu jārod iespēja pateikties prezidējošai valstij, jo, pateicoties tai, mums ir Parlamenta un Padomes kopīgā deklarācija, ko atbalsta Komisija, un šīs organizācijas vēsturē tas ir unikāls gadījums.
Es vēlētos dzirdēt paskaidrojumus, lai gan varbūt ne šeit un tagad, kāpēc precizējošā valsts nevarēja ierasties, un es vēlētos, lai tiktu ieprotokolēts, ka ministrs šeit nevarēja būt, jo nebija uzaicināts.
Priekšsēdētāja
Man ir informācija, ka prezidējošā valsts tika aicināta, bet tai radās plānošanas problēmas, tādēļ tā nevar būt šeit klāt. Tomēr es noskaidrošu šo jautājumu.
Jacques Barrot
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos atbildēt uz Corazza Bildt kundzes uzdoto jautājumu un pateikt, ka prezidējošā valsts Zviedrija patiešām ļoti aktīvi darbojās šajā procesā, pateicoties kam, kā jau Fajon kundze prasmīgi izskaidroja, mēs daudziem attiecīgo dalībvalstu pilsoņiem un jo īpaši jauniešiem varam sniegt iespēju vairāk sadarboties ar šo Eiropas daļu, kas reizēm tiem ir diezgan sveša.
Šis priekšlikums patiešām ir vēsturisks posms Eiropas īstermiņa vīzu politikas attīstībā saistībā ar mūsu attiecībām ar šīm Rietumbalkānu valstīm. Turklāt Komisija priecājas par to, ka šo tiesību akta priekšlikumu pieņēma gan Eiropas Parlaments, gan Padome. Ikviens apzinās tās nozīmīgo politisko ietekmi un jautājuma jutīgumu, kas skar visus attiecīgo valstu pilsoņus.
Es saprotu Parlamenta nostāju. Šajā saistībā es vēlētos apliecināt Komisijas stingro apņemšanos cieši uzraudzīt, kā visas attiecīgās valstis pilda visus norādēs noteiktos kritērijus. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika jau ir tikusi pozitīvi novērtēta, tādēļ dialogs ar šo valsti tika slēgts. Oktobrī Serbija un Melnkalne uzņēma Komisijas vadītās misijas kopā ar dalībvalstu ekspertiem, un šīs misijas apstiprināja, ka visi attiecīgo ceļa karšu kritēriji ir pienācīgi izpildīti.
Mēs šo pašu metodi piemērosim arī attiecībā uz Albāniju un Bosniju un Hercegovinu. Neskatoties uz ļoti ievērojamo progresu, kas panākts dažu pēdējo mēnešu laikā, Bosnija un Albānija vēl nav varējušas pabeigt vajadzīgās reformas atbilstoši norādēm, lai būtu pamats tās atbrīvot no vīzu režīma. Tomēr, jūs, Fajon kundze, jau teicāt, ka šīm valstīm jau ir ļoti uzmundrinoši dzirdēt, ka to kaimiņiem jau sniegtas šādas tiesības tikt atbrīvotiem no vīzu režīma, un es varu apstiprināt jums, ka es personīgi darīšu visu, kas ir manos spēkos, lai nodrošinātu, ka Albānija un Bosnija un Hercegovina šo bezvīzu režīmu panāk tik drīz, cik tas ir iespējams, kā jūs vēlaties.
Es aicinu Parlamentu, kurš tad, kad stāsies spēkā Lisabonas līgums, būs otrs likumdevējs vīzu jomā, atbalstīt strukturētu dialogu par vīzu liberalizāciju, kas ir Komisijas lietotā metode, jo atšķirīga pieeja radītu apjukumu, bet vīzu režīms reāli netiktu mainīts. Tas viestu nepamatotas cerības un varētu palēnināt attiecīgo valstu centienus īstenot norādēs paredzētās reformas.
Šajā posmā mēs Albāniju un Bosniju paturam regulas I pielikumā, tomēr vēlreiz apliecinot Eiropas Savienības apņemšanos palīdzēt šīm divām valstīm izpildīt to norādēs paredzētās reformas un tādējādi tikt atbrīvotām no vīzu režīma saskaņā ar spēkā esošajām procedūrām.
Šajā saistībā Komisija atbalsta kopīgās politiskās deklarācijas tekstu, kas apliecina šo Savienības stingro apņemšanos pēc iespējas ātrāk īstenot šā vīzu liberalizācijas procesa otro posmu Albānijas un Bosnijas pilsoņiem, Fajon kundze.
Te tā ir, priekšsēdētājas kundze! Es domāju, ka šis ir ļoti svarīgs brīdis, kas Balkānu valstīm parāda, cik uzmanīgi Eiropa attiecas pret to cerībām un vēlmēm.
Sarah Ludford
Ārlietu komitejas atzinuma referente. - Priekšsēdētājas kundze! Apņemšanās, kuru atbalsta Fajon ziņojums un nostiprina ierosinātā Padomes un Parlamenta deklarācija, ir tālredzīga. Tā paredz atļaut ceļošanu bez vīzas visiem Rietumbalkānu valstu iedzīvotājiem. Tas nav tikai augstsirdīgs un altruistisks žests. Tā ir arī pamatota un gudra rīcība, jo tiks veicināta un uzlabota drošība šā vārda plašākajā nozīmē. Cilvēki, kuri ir brīvi un drīkst brīvi ceļot, parasti izvēlas miermīlīgus risinājumus un ir mazāk tendēti uz intravertu nacionālismu, kas ir drauds drošībai.
Kuru gan neaizkustina attēli uz ekrāniem ārpus Parlamenta sienām un svinības, kurās mēs šonedēļ atzīmējām 20. gadadienu kopš Berlīnes mūra krišanas? Lai gan šos šķēršļus nevar salīdzināt ar Berlīnes mūri, tie tomēr traucē brīvai saziņai un plašākam horizontam, kas vairo izpratni un iecietību. Mūsu neatlaidībai attiecībā uz šo iekļaujošo pieeju būtu jādod pietiekams rezultāts līdz Deitonas līguma 15. gadadienai.
Es vēlos apsveikt referenti, Fajon kundzi, un pateikties viņai par smago darbu un veidu, kādā viņa ir iekļāvusi visas savu apsvērumu līkloču nianses pēdējo divu mēnešu laikā.
Es pateicos arī Padomei un jo īpaši prezidējošajai valstij Zviedrijai par tās darbu, palīdzot mums panākt vienošanos par deklarāciju, kas apliecina skaidru mērķi atbrīvot no vīzām visus Rietumbalkānu valstu pilsoņus, cik drīz vien tas iespējams, un mēs ceram, ka tas notiks 2010. gadā, jo nepamatoti atšķirīgu mērķa datumu noteikšana šīs brīvās ceļošanas panākšanai var radīt nesaskaņas un nestabilitāti.
Fajon ziņojumā mēs arī norādām, ka esam apņēmušies strādāt, lai atvieglotu vīzu piešķiršanu un vīzu liberalizācijas norādes Kosovai līdzīgi kā pārējām Rietumbalkānu valstīm.
Es vēlētos arī viest cerības, ka drīz to pašu darīs arī Apvienotā Karaliste, kas nav iekļauta šajā ES Šengenas zonas lēmumā, protams, tāpēc, ka tā nav Šengenas valsts. Strādājot ar šiem Šengenas projektu jautājumiem, es vienmēr jūtos nedaudz šizofrēnisks, jo es esmu Parlamenta deputāts no Lielbritānijas, bet acīmredzami tas nāktu par labu gan Eiropas Savienībai, gan Rietumbalkānu valstīm, ja Apvienotā Karaliste sekotu šim paraugam, cik drīz vien iespējams.
Nobeigumā es vēlos pateikties referentei Fajon kundzei.
Anna Maria Corazza Bildt
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! PPE grupa ir apņēmusies paātrināt vīzu liberalizāciju visām Rietumbalkānu valstīm līdz 2010. gada jūlijam. Mēs priecājamies par priekšlikumu Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei un Serbijai piešķirt bezvīzu režīmu jau līdz šā gada Ziemassvētkiem un atbalstām to.
Mēs saprotam Bosnijas un Hercegovinas un Albānijas iedzīvotāju lūgumu - jaunieši ir ieslēgti un atstumti un jūtas ieslodzīti. Viņiem mēs sakām: "Mēs esam jūsu pusē, mēs būsim gatavi, tiklīdz jūs būsiet gatavi!” Diemžēl Albānijas un Bosnijas un Hercegovinas iestādes sāka rīkoties lēni, tādējādi atstājot šīs valstis aiz muguras. Tās ir atbildīgas par aizkavēšanos. Mēs mudinām tās izpildīt kritērijus, cik drīz vien iespējams. Mēs zinām, ka Komisija palīdz šajā procesā.
Diemžēl man ir jāsaka, ka mani apbēdina, ka PPE grupai vajadzēja trīs mēnešus, lai mēs pārliecinātu šā Parlamenta kreiso spārnu rīkoties atbilstoši līgumiem. Vai tas ir tik sarežģīti? Beidzot arī kreisais spārns saprata, ka arī Eiropas Parlamentam ir jāpakļaujas likumam.
Lai gan es cienu savus izcilos kolēģus, man ir jāziņo par šādu nekonstruktīvu pieeju. Nav nekādu atlaižu. Tā nav nekāda "abrakadabra”. Mēs šeit neatrodamies, lai skaitītu punktus. Mēs šeit esam, lai panāktu rezultātus Balkānu valstu pilsoņiem. Izsakoties skaidri, neviens pagaidu sajaukts starpposma statuss nepaātrina procesu un nerada spiedienu uz Komisiju vai Padomi. Tas pavisam noteikti nepauž nekādu skaidru politisku vēstījumu.
Nobeigumā es vēlos pateikt, ka es piedzīvoju Sarajevas aplenkumu un bombardēšanu, kas ilga pusotru gadu. Saviem draugiem šeit es saku, ka es esmu uzņēmies saistības.
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Claude Moraes
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Līdz 2008. gadam un Slovēnijas prezidentūrai nebija pietiekama progresa attiecībā uz to, ko komisārs pareizi nosauca par vēsturisku pagriezienu pretim vīzu liberalizācijai Rietumbalkānu valstīm.
Ludford kundze jau ļoti pareizi norādīja, ka pastāv ļoti pamatīgi, praktiski apsvērumi, kādēļ tas ir svarīgi mums un kādēļ tas nav tikai atbildes pasākums. Tādēļ Sociālistu un demokrātu grupas vārdā es vēlos pateikties referentei Fajon kundzei par rūpīgo un lielo darbu, ko viņa ir veikusi, lai Eiropas Savienību pavirzītu pretim galīgajam mērķim atcelt vīzu režīmu ar visām Rietumbalkānu valstīm. Tas ir izdarīts ar ēnu referentu un Komisijas un Padomes palīdzību, un tas būtu jāuzslavē.
Lai gan ir skaidrs, ka daudzi uzskata, ka vīzu liberalizācija sniegs lielas priekšrocības abām pusēm, šajā gadījumā mums nepieciešams visa Parlamenta atbalsts norāžu jautājumā un jautājumā par to, lai pamatreformas nodrošinātu visās šajās valstīs, lai iegūtu uzticību un panāktu patiešām atbilstošu vīzu liberalizācijas režīmu.
Mūsu referentes uzdevums bija panākt vīzu liberalizāciju, iegūstot visa Parlamenta atbalstu. Viņa to ir paveikusi deklarācijas veidā, kuru viņa pārrunāja ar Padomi. Deklarācijas nolūks ir vīzu liberalizācija Maķedonijai, Serbijai un Melnkalnei, liberalizācijas režīma paātrināšana Albānijai un Bosnijai un Hercegovinai un delikāts kompromiss Kosovas jautājumā.
Visu šo iemeslu dēļ mana grupa atbalsta šo ziņojumu un cer, ka tās Parlamentā gūs vispārēju atbalstu.
Ulrike Lunacek
Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es vēlos pievienoties iepriekšējam runātājam un Ārlietu komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā izteikt patiesu pateicību abām referentēm, Fajon kundzei un Ludford kundzei, kā arī ēnu referentiem. Mēs esam veiksmīgi iesnieguši priekšlikumu, pieprasot, lai Komisija un Padome izstrādā visaptverošu dokumentu kopumu visiem cilvēkiem visās Rietumbalkānu valstīs, ārpusē neatstājot nevienu. Es ļoti ceru un šajā saistībā es vēršos pie komisāra Barrot kunga, ka jūs spēsiet pārliecināt Padomi, lai mērķi, vīzu liberalizāciju, attiecina arī uz Kosovu, tādēļ tagad sāksies dialogs, un lai vīzu liberalizācija tiktu panākta arī attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu un Albāniju ne vēlāk kā nākamā gada vidū. Es vēlētos, lai tas notiek agrāk.
Es vēlētos noskaidrot vienu lietu. Protams, tas ir īstenošanas jautājums, bet es esmu dzirdējis, ka Serbijā vēl viss nav īstenots. Es vēlētos zināt, ko jūs par to domājat. Ir svarīgi īstenot visu. Es vēlos pateikties ikvienam, kas iesaistījās, un ceru, ka visi šie cilvēki [..]
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju).
Doris Pack
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Pirms divdesmit gadiem mani tautieši no Austrumvācijas ieguva ceļošanas brīvību. Dažus gadus vēlāk Slobodan Milošević patvaļīgi apdraudēja un pēc tam atņēma ceļošanas brīvību serbiem un tad visām reģiona valstīm. Cik bieži mēs kopš 2000. gada šeit Parlamentā deklarācijās un publiskās debatēs esam vēlējušies, kaut Dienvidaustrumeiropas valstīm būtu ceļošanas brīvība - brīvība ceļot bez vīzām! Mēs zinām, ka ES to nevar panākt viena, jo valstu valdībām ir tam jāpiekrīt. Mums ir jāpārvar iedzīvotājos valdošās bažas. Noziedznieki ir visur, viņiem vīza nav vajadzīga! Viņi šķērso robežas bez vīzām! Tādēļ par to mums nevajadzētu raizēties.
Runa ir par jauno paaudzi, kas, izmantojot bezvīzu ceļošanas režīmu, beidzot var doties visur, kur vien vēlas. Tādēļ mēs esam ļoti iepriecināti, ka Maķedonijas, Melnkalnes un Serbijas pilsoņi tagad beidzot atkal varēs brīvi ceļot. Cik brīnišķīgi! Ir mazliet žēl, ka šīm valstīm vēl nevar pievienoties Albānija, Bosnija un Hercegovina un Kosova, bet mēs ceram, ka decembrī Komisija atzīs, cik milzīgi progresējusi ir Albānija, un redzēs, ka arī Bosnija un Hercegovina ir veikusi daudzus uzlabojumus. Diemžēl Bosnijā un Hercegovinā ir politiķi, kas tik ļoti nerūpējas par savu pilsoņu interesēm, jo viņi ir droši, ka viņi paši, protams, var ceļot bez vīzas. Tādēļ es domāju, ka mums ir jānodrošina, lai tas būtu iespējams līdz nākamai vasarai. Es ceru, ka šajā ziņā mums palīdzēs Barrot kungs! Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst Kosovu! Tā nedrīkst kļūt par pēdējo atlikušo melno punktu. Mums ir jāpalīdz Kosovai izpildīt kritērijus. Es to nespēju izdarīt viena. Bezvīzu režīms ir ļoti humanitāra rīcība. Es priecājos, ka mēs visi varējām to paveikt. Paldies jums par šo iespēju, Barrot kungs!
Kinga Göncz
(HU) Eiropa un Eiropas Savienība sākās kā nemilitārs projekts un tagad piedzīvo ilgāko miera periodu vēsturē. Tādēļ mēs zinām, cik integrācija var būt spēcīgs instruments, raugoties no šāda viedokļa. Tagad mums tas ir jāizmanto attiecībā pret Rietumbalkānu valstīm.
Rietumbalkānu valstis tikai pavisam nesen piedzīvoja ārkārtīgi traumējošu kara laiku, kas daudziem cilvēkiem radīja lielas ciešanas. Lai pārvarētu šo notikumu, ir veiksmīgi jāīsteno Eiropas integrācijas process. Bezvīzu režīms ir svarīgs solis šajā virzienā. Vairāki cilvēki jau pieminēja iespēju, ko tas sniegs jauniešiem, lai viņi varētu dibināt tiešus sakarus un iegūt nepastarpinātu pieredzi, un tā ir iespēja arī demokrātiskajiem spēkiem kļūt stiprākiem. Nav runa tikai par uzticības vēstījumu un bezvīzu režīma nodrošināšanu. Arī Eiropa var gūt labumu, ja Rietumbalkānu valstis tuvinās Eiropas Savienībai, gan no drošības, gan no tautsaimniecības politikas perspektīvas. Tomēr ir svarīgi, lai mēs šajā reģionā neradītu jaunu sadalījumu, bet nodrošinātu, ka visas valstis var pievienoties bezvīzu režīmam, cik drīz vien iespējams.
Emine Bozkurt
(NL) Rīt Eiropas Parlaments balsos par īstermiņa vīzu režīma atcelšanu Balkānu valstīm. Ne visas valstis, kurām tika izstrādātas norādes, varēs 1. janvārī saņemt šo atbrīvojumu.
Ļoti žēl, ka vienā valstī, Bosnijā un Hercegovinā, Komisijas priekšlikums pieļauj atšķirības starp dažādām iedzīvotāju grupām, iedalot iedzīvotājus tajos, kuri varēs izmantot bezvīzu režīmu ceļošanai uz Eiropu, jo viņiem ir Horvātijas vai Serbijas pases, un tajos (Bosnijas musulmaņi), kuriem šādu pasu nav. Tas ir mulsinošs iedalījums, ņemot vērā šīs valsts neseno vēsturi.
No Eiropas Parlamenta ir atkarīgs, vai tas rīt sūtīs signālu Bosnijai un Hercegovinai un Albānijai. Kritēriji ir kritēriji, un šīs prasības ir jāizpilda, lai saņemtu atbrīvojumu no vīzu režīma. Tomēr atbrīvojums no vīzu režīma jāpiešķir, tiklīdz šie kritēriji būs izpildīti, cik drīz vien iespējams.
Mēs esam redzējuši, ka ir daudz izdarīts, lai izpildītu kritērijus, un mēs aicinām Komisiju palīdzēt Bosnijai un Hercegovinai un Albānijai izpildīt prasības, cik drīz vien iespējams.
Zoran Thaler
(SL) Rietumbalkānu valstu pilsoņiem vīzu atcelšana, lai ceļotu uz Eiropas Savienību, ir ne tikai tehnisks pasākums, bet arī ārkārtējs politisks lādiņš un ļoti nozīmīga. Šodien mēs Parlamentā tieši pieminējām 20. gadadienu kopš Berlīnes mūra un uzpūstā sociālisma krišanas. Turpretī Skopje, Podgorica un Belgrada šajos Ziemassvētkos un Jaunajā gadā beidzot varēs svinēt vīzu mūra krišanu, kas tās šķīra no Eiropas Savienības gandrīz 12 gadus.
Gandrīz 20 gadus vairumam bijušās Dienvidslāvijas iedzīvotāju ir bijusi liegta iespēja brīvi ceļot pa Eiropu, ko viņi bija raduši darīt agrāk, kad viņi bija nu jau sabrukušās sociālistiskās federācijas pilsoņi. Mēs sākam saskatīt, kādas neglītas sekas ir šādai izolācijai, kas ilgusi veselu paaudzi, un ir pēdējais laiks to izbeigt.
Tomēr pēc iespējas agrāk, 2010. gadā, pie maķedoniešiem, melnkalniešiem un serbiem būtu jāpiepulcējas arī bosniešiem un hercegoviniešiem, albāņiem un kosoviešiem. Tas vien ļaus šo valstu jaunajai paaudzei beidzot redzēt un piedzīvot ārpasauli, veidot sakarus ar citiem eiropiešiem, sniegt savu ieguldījumu Eiropas vērtību attīstībā mājās un sagatavot savas tautas pilntiesīgai dalībai mūsu kopējā Eiropas stāstā - Eiropas Savienībā.
Tā kā es esmu referents Maķedonijai, pēdējās dienās es esmu saņēmis daudzus telefona zvanus no dažādu Balkānu valstu pilsoņiem. Es vēlos skaļi un skaidri viņus nomierināt, ka viņiem piešķirtais bezvīzu režīms ceļošanai uz ES neaizstāj viņu pievienošanos ES. Viņiem nodrošinātā brīvā ceļošana pa Eiropas Savienību ir solis pretim pilntiesīgai dalībai ES.
Kinga Gál
(HU) Es vēlos paust savu prieku par šo ziņojumu un apsveikt referenti un ēnu referentus. Es vēlos arī teikt, ka, ciktāl es varu redzēt, Rietumbalkānu valstu gadījumā robežu šķērsošanas garantēšana gluži kā vēl vienas sienas sagrūšana kļūst par posmu notikumu ķēdē, kas aizsākās pirms 20 gadiem.
Šā iemesla dēļ būtu jāpriecājas par šo priekšlikumu. Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst, ka bezvīzu režīma noteikšana ir tikai daļēji tehnisks process, jo tajā pašā laikā tas ir ļoti skaidrs politisks jautājums. Tāpēc tas ir svarīgi. Es arī atbalstu kopīgās deklarācijas pieņemšanu, jo tas būs signāls, ka Eiropas iestādes ir sapratušas šo atbildību. Šī atbildība vienlaicīgi nozīmē arī rīcību. Pirmkārt, tas nozīmē to attiecīgo valstu rīcību, kuras nespēja izpildīt bezvīzu režīma nosacījumus, lai tās varētu izpildīt šīs prasības, cik drīz vien iespējams, nerunājot jau nemaz par Eiropas Komisijas rīcību, bez kuras palīdzības šis process būtu ieildzis.
Axel Voss
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Es uzskatu, ka mēs esam uz pareizā ceļa attiecībā uz Balkānu valstīm. Atvieglinot vīzu režīmu, mēs esam satuvinājušies, un tas palīdzēs radīt stabilitāti, lai gan tā ir arī zīme, ka mēs novērtējam ieguldītās pūles. Tomēr es domāju, ka ir labi, ka mēs saglabājam skaidrus noteikumus un liekam izpildīt noteiktas prasības saistībā ar šiem noteikumiem. Šajā sakarā es īpaši vēlos pateikties Corazza Bildt kundzei par viņas pūlēm.
Manuprāt, jebkāds citāds lēmums būtu tikai Briseles lēmums, atmetot skaidru sistēmu un neattiecoties godīgi pret Balkānu valstu iedzīvotājiem tieši tāpat kā pret mūsu valstu iedzīvotājiem. Politiskos signālus nevajadzētu dot Eiropas direktīvas vai regulas zemsvītras piezīmēs vai pielikumos, tie ir pienācīgi jāformulē.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es priecājos, ka Rietumbalkānu valstu pilsoņi varēs brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā! Tas atvieglos personiskos sakarus, paplašinās uzņēmējdarbības iespējas un radīs apstākļus, lai šā reģiona iedzīvotāji varētu labāk iepazīt Eiropas Savienību.
Tomēr mēs nevaram pieļaut, ka mūsu austrumu kaimiņi ir izolēti. Mēs nevaram viņiem liegt iespēju, ko mēs sniedzam citām Eiropas valstīm. Mums arī viņiem jānosaka skaidri kritēriji un rīcības plāns, lai vairāk liberalizētu vīzu saņemšanu. Mums jāpatur prātā, ka vīzas izmaksas šo valstu iedzīvotājiem ir ievērojamas un pieteikšanās procedūra ir ilga, kas ierobežo iespējas attīstīt visdažādākos sadarbības veidus.
Mums būtu jāatceras arī tas, ka 2012. gadā Eiropas futbola čempionāts notiks Polijā un Ukrainā, tāpēc brīva pārvietošanās būs īpaši svarīga.
Cristian Dan Preda
(RO) Arī es vēlos uzsvērt, cik svarīga ir brīva pārvietošanās, kas ir vienas no pamattiesībām, un es vēlreiz apstiprināšu, ka par šīm tiesībām priecāsies daudzi Rietumbalkānu valstu pilsoņi. Es noteikti priecājos par šo atvērtību.
Tomēr tajā pašā laikā es vēlos paust nožēlu par to, ka šajā ziņojumā galu galā nav iekļautas nekādas norādes uz kādu valsti, kas ir iekļauta austrumu partnerībā. Es uzskatu, ka kaut vai tikai simboliski to vajadzēja saistīt ar Moldovu. Mēs runājam par Moldovu - valsti, kas politiskā ziņā ir ļoti progresējusi. Es domāju, ka visbiezākais mums zināmais mūris Eiropā atrodas uz austrumu robežas starp Rumāniju un Moldovu. Es uzskatu, ka mums jāpauž nožēla par šo faktu.
Jacques Barrot
Priekšsēdētājas kundze! Es pateicos visiem runātājiem, kuri lielākoties atbalstīja vīzu atcelšanas procesu trīs vadošajām Balkānu valstīm. Jūs skaidri norādījāt, ka pārvietošanās brīvība acīmredzami bija ļoti vēlama. Moraes kungs jau teica, ka tas sniegs priekšrocības abām pusēm - gan Eiropai, gan Balkānu valstīm.
Es pateicos visiem runātājiem un jo īpaši referentei Fajon kundzei, un vienkārši vēlos teikt, priekšsēdētājas kundze, ka, kopš diezgan liela daļa no lēmumiem tika pieņemti attiecībā uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju, ir nepārtraukti sniegta palīdzība arī Albānijai, kuru es pats apmeklēju, un Bosnijai un Hercegovinai, tieši ar nolūku palīdzēt tām progresēt, un mēs to turpināsim darīt!
Es uzskatu, ka tas, ka šī rezolūcija tika pieņemta tik īsā laikā, ir labs rādītājs attiecībā uz ceļu, pa kuru mēs varēsim ātri pāriet pie citām valstīm, konkrēti, pie Bosnijas un Hercegovinas un Albānijas, protams, neaizmirstot Kosovu.
Tanja Fajon
referente. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlreiz vēlos pateikties visiem, kas sniedza savu ieguldījumu, kas pierādīja, ka Eiropas Savienība pauž stingru atbalstu vīzu liberalizācijai attiecībā uz visām Rietumbalkānu valstīm.
Man ir žēl, ka šeit nav Zviedrijas ministra, jo mums bija ļoti laba sadarbība. Es priecājos par Komisijas apņemšanos darīt visu iespējamo, lai paātrinātu procesu Bosnijai un Hercegovinai un Albānijai, un es ceru, ka abas šīs valstis ieviesīs bezvīzu režīmu, tiklīdz tās izpildīs kritērijus, pēc iespējas ātrāk, iespējams, nākamā gada vasarā.
Es vēlos teikt, ka es šajā procesā iesaistīju visus, un es pilnībā apzinos, ko paredz līgumi. Bet šī ir politiska iestāde, un mēs visi veicam nopietnu politisku darbu, cik labi vien spējam.
Vēlreiz atkārtošu, ka es priecājos par vīzu atcelšanu 19. decembrī ar Maķedoniju, Serbiju un Melnkalni un patiešām ceru, ka drīz tām sekos Bosnija un Hercegovina un Albānija. Mēs runājam par jaunās paaudzes likteni. Mēs esam politiski atbildīgi par šā vīzu liberalizācijas procesa pabeigšanu, un mums ir jāatrod risinājums arī attiecībā uz visiem cilvēkiem Kosovā.
Liels paldies par sadarbību!
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt plkst. 11.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Kinga Gál
rakstiski. - (HU) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Iesākumā es vēlos apsveikt referenti un ēnu referentus par pieņemama kompromisa izstrādi šajā jautājumā. Bezvīzu režīma piešķiršana tikai daļēji ir tehnisks process. Tas ir arī ļoti konkrēts politisks jautājums. Bezvīzu režīma pamatā ir savstarpējā uzticība un saistības. Tāpēc es arī atbalstu kopīgās deklarācijas pieņemšanu papildus ziņojumam, jo tas būs signāls, ka Eiropas iestādes ir sapratušas šo atbildību.
Atbildība, protams, nozīmē arī rīcību. Pirmkārt, tā nozīmē to attiecīgo valstu rīcību, kuras nav spējušas izpildīt bezvīzu režīma nosacījumus. Tām jādara viss iespējamais, lai šos nosacījumus izpildītu pēc iespējas ātrāk. Tas nozīmē arī Eiropas Komisijas rīcību, bez kuras efektīvas palīdzības šis process būtu noritējis ļoti lēni, kas nevar būt mūsu interesēs. Tas attiecas arī uz Bosniju un Hercegovinu, Albāniju un Kosovu.
Kā EP deputāte no Ungārijas es vēlos vēlreiz norādīt, ka, pateicoties bezvīzu režīmam ar Serbiju, ir izveidota tiešāka saikne starp ungāriem, kas dzīvo Vojvodinā, Serbijā, un viņu dzimteni, kā arī ar Eiropu. Savukārt pilsoņi, kas dzīvo abpus šīm robežām, runā vienā valodā un uztur ciešas ģimenes un kultūras saites, nespēj rast vārdus, lai paustu, cik svarīga ir iespēja šķērsot robežas bez šķēršļiem vai vīzām. Šodien mēs atzīmējam Berlīnes mūra krišanas un dzeloņstiepļu pārgriešanas 20. gadadienu. Rietumbalkānu valstu gadījumā robežu šķērsošanas garantēšana gluži kā vēl vienas sienas sagrūšana kļūst par posmu notikumu ķēdē, kas aizsākās pirms 20 gadiem.

{'language': 'lv'}