Situacija Gruzijoje (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl padėties Gruzijoje.
Cecilia Malmström
Pone pirmininke, šią popietę aptariame daug įvairių klausimų, todėl taip įdomu atstovauti Tarybai pirmininkaujančiai valstybei. Netrukus diskutuosime apie Gruziją. Žinau, kad šiuo klausimu labai domisi Europos Parlamentas; jis svarbus ir man. Iš karto aiškiai pasakau, kad ES visapusiškai remia Gruzijos stabilizavimą, jos padėties normalizavimą ir demokratines reformas.
Gruzijai padedame keliais labai konkrečiais būdais: vykdome ES stebėsenos misiją (ESSM), aktyviai dalyvaujame ir imamės pagrindinio vaidmens Ženevos derybose ir teikiame didesnę ES finansinę paramą siekdami gerinti humanitarinę padėtį ir skatinti Gruzijos ekonomikos atkūrimą.
Užmezgusi Rytų partnerystę, ES sustiprino ryšius su Gruzija ir kitomis šalimis. Sudarome sąlygas gerinti santykius asociacijos susitarimais ir didindami laisvosios prekybos sritis. Gruzija tikrai siekia užtikrinti stabilumą ir gerovę. Padėsime jai siekti šio tikslo. Vis dėlto, norėdama pasiekti tikrai gerų rezultatų, Gruzija ir toliau turėtų daug dėmesio skirti demokratinėms reformoms. Labai daug dėmesio skiriame geram socialiniam valdymui ir žmogaus teisėms. Džiaugiamės, kad Gruzija nori tęsti demokratines reformas ir yra tvirtai pasiryžusi pradėti antrą reformų etapą.
Gruzija daug laimėtų, jei įtvirtintų demokratiją ir užtikrintų pagrindines piliečių laisves ir žmogaus teises. Tai, be abejo, būtų naudinga ne tik šaliai ir joje gyvenantiems žmonėms, bet ir separatistinių regionų gyventojams, nes būtų galima jiems sudaryti palankesnes sąlygas. Politinaplinka sudėtinga. Vyriausybės ir opozicijos derybose ir toliau reikėtų siekti bendro sutarimo dėl pagrindinių institucijų steigimo elementų, konstitucinių ir rinkimų reformų, žiniasklaidos laisvės ir žmogaus teisių. Be to, Gruzijos Vyriausybir toliau turi palaikyti ryšius su opozicija ir pilietine visuomene.
ES pasiruošusi padėti šioje srityje. Siekti pažangos padedama ne tik bendradarbiaujant pagal Europos kaimynystės politikos veiksmų planą, bet ir dvišale Rytų partnerystės strategija. Be to, svarstome apie derybų nurodymus dėl asociacijos susitarimo su Gruzija, Armėnija ir Azerbaidžanu. Gerindami santykius su šiomis šalimis laikysimės dalyvavimo, diferencijavimo, sąlygiškumo ir bendros atsakomybės principų. Džiaugiamės Gruzijos pastangomis gerinti santykius su ES, atsižvelgiant į Rytų partneryste kuriamą perspektyvą.
Dabartinėmis aplinkybėmis ES stebėsenos misija labai svarbi siekiant užtikrinti stabilumą. Įgaliojimai pratęsti iki 2010 rugsėjo mėn. Daugiausia dėmesio skiriame šalių tarpusavio pasitikėjimo skatinimo priemonėms. Pasirašius Ženevos susitarimą dėl incidentų prevencijos ir reagavimo į juos mechanizmų, stebėsenos misijai tenka ypatingas vaidmuo derinant įvairių šalių - Gruzijos, Rusijos ir Pietų Osetijos bei Abchazijos de facto valdžios institucijų - mechanizmus.
Nepaisant tam tikrų sunkumų, šalims pavyko susitarti dėl kelių dalykų ir, pvz., įsteigta karštoji linija, kad būtų galima spręsti saugumo problemas prie administracinių Pietų Osetijos ir Abchazijos sienų. Taikant stebėsenos mechanizmą, ja naudotasi mažinant šalių įtampą po incidentų Juodojoje jūroje ir sprendžiant prie administracinės Pietų Osetijos sienos kilusį incidentą, kai buvo suimtas ir vėliau paleistas 21 Gruzijos pilietis.
Tęsime stebėsenos misiją su suinteresuotosioms šalims. Normalizuojant padėtį bus svarbu incidentų prevenciją pakeisti pasitikėjimo skatinimo priemonėmis. Misijos metu stebimos naujai įkurtos gyvenvietės, per praeitų metų rugpjūčio mėn. karą šalies viduje perkeltų asmenų perkėlimas ir jų ryšių su Gruzijos valdžios institucijomis, NVO ir tarptautinėmis organizacijomis gerinimas. Šiuo atžvilgiu reikia pabrėžti, kad beveik visi ankstesnių konfliktų metu šalies viduje perkelti asmenys vis dar gyvena tarptautinių standartų neatitinkančiomis sąlygomis, nors padėtis nuo 2008 m. pagerėjo. Misijos metu ir toliau kiek galėdami gerinsime bendravimo su valdžios institucijomis sąlygas.
Labai svarbus misijos įvykis buvo dviejų susitarimo memorandumų su Gruzijos gynybos ministerija ir Vidaus reikalų ministerija įgyvendinimas. Vis dėlto akylai stebime, kad, trūkstant šalių tarpusavio pasitikėjimo, Gruzijos valdžios institucijos nenustotų taikiusios susitarimo memorandumų.
Žinote, kad neseniai paskelbta tarptautinės nepriklausomos konflikto Gruzijoje tyrimo misijos ataskaita. Visos suinteresuotosios šalys ir visa tarptautinbendruomengali pasimokyti iš šios ataskaitos. Ją reikėtų vertinti ne dalimis, bet kaip visumą. ES nuolat primena tvirtą paramą Gruzijos suverenumui ir teritoriniam vientisumui, atsižvelgdama į tarptautiniu lygmeniu pripažintas Gruzijos sienas. Esame tvirtai įsitikinę, kad Gruzijoje reikia tarptautinių pajėgų, ir stengsimės tai užtikrinti. Apgailestaujame, kad nepaisant daugumos valstybių pritarimo, nepavyko susitarti dėl Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO).
ES pozicija dėl rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. susitarimų nepasikeitė. Rusija privalo visapusiškai laikytis šių susitarimų. Šiuo atžvilgiu dar reikia išspręsti kelis svarbius klausimus, pvz., dėl sienų kontrolės ir bendrojo ES patekimo į dviejų atsiskyrusių provincijų teritorijas. Šiuos klausimus iškelsime derybose su Rusija.
Be to, reikia žvelgti į ateitį. Šiuo atžvilgiu bus labai svarbios, nors ir nelengvos, Ženevos derybos. Tik ten susirinks visų šalių atstovai, todėl svarbu užtikrinti pragmatiškas diskusijas dėl smurto nenaudojimo ir tarptautinių saugumo susitarimų. Tai vienintelis galimas veikimo būdas ir laukiame konsultacijų, kurias numatyta surengti 2010 m. sausio mėn. pabaigoje. Tai turėtų būti naudinga visiems, kas siekia užtikrinti ilgalaikį Gruzijos ir viso regiono stabilumą ir vystymąsi.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijos narė. - Pone pirmininke, Tarybos Pirmininke, brangi būsima kolege, garbingi Europos Parlamento nariai, malonu būti čia. Norėčiau pasidžiaugti dar viena galimybe pasikeisti su jumis nuomonėmis apie Gruziją.
Žinote, kad per pastaruosius dvejus metus Gruzija išgyveno labai sunkų laikotarpį viduje ir išorėje.
Ką tik minėtas praeitų metų rugpjūčio mėn. karas su Rusija paliko žaizdų visame regione ir Gruzijai vis dar sunkiai sekasi spręsti pagrindines problemas, pvz., atsižvelgti į pagrindinius perkeltų asmenų poreikius, kurių daugiau nei 200 000 ir kai kurie iš jų negali grįžti į gimtinę jau apie dvidešimt metų. Dėl praeitų metų konfliktų padidėjo įtampa ir Gruzijos viduje. Pvz., dėl ginčytinų rinkimų kelis mėnesius vyko protestai gatvėse.
Visomis išgalėmis stengiamės padėti šaliai įveikti sunkumus. Visų pirma - nutarėme įgyvendinti pažadą ir skirti 500 mln. EUR pagalbos Gruzijos ekonomikai atkurti. Puikiai sekasi įgyvendinti pagalbos po konfliktų paketą ir jau pagerinome daugelio žmonių gyvenimo sąlygas.
Laikomės pažadų ir daugiausia padedame teikdami šalies viduje perkeltų asmenų perkėlimo, ekonomikos stabilizavimo ir Gruzijos infrastruktūros rėmimo pagalbą. Be to, artimiausiomis dienomis Komisija išmokės Gruzijai pirmąją 46 mln. EUR makrofinansinės pagalbos dalį dotacijomis - dar vieną šio išsamaus paketo dalį.
Vis dėlto mūsų pagalba Gruzijai bus veiksminga tik tuo atveju, jei pati Gruzija labiau pasistengs, ypač trijose srityse.
Pirma, Gruzija turėtų skatinti tolesnes demokratines reformas. Demokratija, teisinvalstybė, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra mūsų ryšių su visomis Rytų partnerėmis pagrindas; Gruzijos Prezidentas labai pradžiugino, anksčiau šiais metais pranešęs apie naujas demokratines reformas ir pareiškęs, kad, atsakydama į Rusijos agresiją, Gruzija imsis daugiau demokratinių reformų, skatins laisvę ir pažangą.
Šie įsipareigojimai bus patikrinti per gegužės mėn. vietos rinkimus Tbilisyje. Vietos rinkimai bus labai svarbūs, nes pirmą kartą Tbilisio meras bus renkamas remiantis tiesiogine rinkimų teise.
Tai puiki proga Gruzijai susigrąžinti savo piliečių pasitikėjimą rinkimais ir ja reikėtų pasinaudoti, nes rinkimų sistemos trūkumai ir toliau lieka svarbi galima politinio Gruzijos nestabilumo priežastis.
Antra, Gruzijai turi išlaikyti strateginę kantrybę po konflikto. Tai paties Prezidento M. Saakashvilio žodžiai. Žinote, kad Europos Sąjunga labai padėjo nutraukiant karo veiksmus; ji ir toliau ieškos ilgalaikio sprendimo.
Kaip minėta, nedvejodami remsime teritorinį Gruzijos vientisumą ir suverenitetą. Vykdydami stebėsenos misiją ir tarpininkaudami Ženevos derybose visomis išgalėmis sieksime normalizuoti padėtį.
Be to, reikėtų paminėti, kad, izoliuojant atsiskyrusius regionus, nebus lengviau išspręsti konfliktus. Priešingai - reikia tinkamos bendradarbiavimo su Abchazija ir Pietų Osetija politikos.
Taigi, palankiai vertiname Gruzijos suformuluotą strateginės kantrybės politiką ir didėjantį supratimą, kad būtina išlaikyti neribotus ryšius su atsiskyrusiais regionais piliečių labui ir siekiant atkurti stabilumą regione.
Turėtume remti Gruzijos Vyriausybės pastangas kurti valstybės strategiją, skirtą Abchazijos ir Pietų Osetijos regionams, ypač visas pastangas glaudžiau bendradarbiauti savo gyventojų labui.
Vis dėlto mums ir toliau neramu, kad pernelyg griežtai taikant Okupuotų teritorijų įstatymą gali be reikalo padidėti nesutarimai ir pablogėti pagalbos teikimo sąlygos. Kyla pavojus, kad pablogės ekonominiai santykiai ir bus neįmanoma imtis kasdienio bendravimo normalizavimo veiksmų. Nors Europos Tarybos Venecijos komisija pateikgerą pasiūlymą, Gruzija šio įstatymo dar nepakeitė, todėl toliau raginsime Gruziją įgyvendinti pasiūlytus keitimus.
Trečias dalykas, į kurį norėčiau atkreipti dėmesį, yra tai, kad Gruzija turėtų aktyviai ruoštis deryboms dėl naujo ES ir Gruzijos asociacijos susitarimo pagal Europos ir Rytų partnerystę. Remsime Gruziją negailėdami pastangų.
Gana sėkmingai ruošiamasi įgyvendinti naują mūsų dvišalių santykių teisinį pagrindą. Sparčiai parengėme derybų nurodymus dėl ES ir Gruzijos asociacijos susitarimo; šiuo metu jie svarstomi Taryboje. Derybų nurodymų projektuose numatyta ateityje sukurti didelę ir visapusišką laisvąją prekybos zoną.
Jau pateikėme Gruzijai pagrindines rekomendacijas dėl veiksmų, kurių ji turėtų imtis, kad po to galėtume įvertinti, ar šalis pasiruošusi pereiti į šį derybų etapą. Gruzija išmintingai apsisprendė, rengdamasi deryboms, paspartinti savo pasiruošimą ir manau, kad ji būtinai turi aktyviai vadovautis pagrindinėmis rekomendacijomis.
Lapkričio mėn. baigėsi darbinės derybos dėl ES ir Gruzijos susitarimų dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir readmisijos; dabar laukiame abiejų šalių patvirtinimo. Šie susitarimai yra labai svarbus mūsų partnerystės įvykis, dar kartą parodantis konkrečią stipresnių mūsų santykių naudą Gruzijos žmonėms. Didinant judumą, bus didinamas ir saugumas. Neseniai pasirašiau bendrą deklaraciją dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos judumo partnerystės, kuri dabar bus užbaigta.
Baigdama norėčiau pasakyti, kad esame tvirtai apsisprendę remti Gruziją šiuo sudėtingu laikotarpiu. Sudarome naujas sąlygas teikti šaliai ir jos piliečiams konkrečią naudą, bet ir pati Gruzija turi stengtis padėti sau. Jei ji priims gerus sprendimus, padėsime kiekviename žingsnyje.
György Schöpflin
PPE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, Komisijos Pirmininkir Komisijos narlabai tiksliai perteikdabartinius santykius; man tai padardidelį įspūdį. ES santykiuose su Gruzija kyla labai daug plačių klausimų apie tai, ką darome, ką daro ES ir ko siekiame. Galbūt šiais santykiais bus išbandyta, kaip laikomės savo įsipareigojimų dėl solidarumo, žmogaus teisių ir demokratijos - vertybių, kurias skelbiame.
Pakankamai aišku, kad Gruzijos elito ir visuomenės nuomone šalis priklauso Europai. Taip pat aišku, kad šalies padėtis - pripažinkime - nestabili, nes buvusi kolonijų valdytoja Rusija nenori atsisakyti tam tikros valdžios Gruzijoje arba, tiesą sakant, visame Pietų Kaukaze. Pvz., daug žmonių Rusijoje nepripažįsta Gruzijos kaip nepriklausomos valstybės statuso ir mano, kad anksčiau ar vėliau Rusija susigrąžins Gruziją. Todėl dauguma Gruzijos gyventojų jaučiasi labai nesaugiai. Šis nesaugumas dar labiau padidėjo praeitais metais kilus konfliktui su Rusija. Nviena šalis nenori, kad nuo jos, kaip nuo Gruzijos, būtų atskirta dalis jos teritorijos.
Visa tai daro įtaką Europos Sąjungai, todėl tokia svarbi Rytų partnerystė. Gruzija sieja savo ateitį su Europa, ypač siekdama užtikrinti savo saugumą. Žinoma, reikėtų paminėti ir Pietų Kaukazo energijos koridorių, kuris ateityje bus labai svarbus Europos energijos tiekėjų kelias. Taigi, Europos Sąjunga turi pakankamai įtikinamų priežasčių rimtai vertinti Gruzijos siekius dėl Europos, ką mes be jokios abejonės ir darome, bet yra dar vienas aspektas: jei Europa nepaisys šių siekių, pasaulis gali pradėti abejoti dėl mūsų patikimumo ir mūsų priešininkai džiaugsis šiuo Europos silpnumo įrodymu.
Roberto Gualtieri
Pone pirmininke, ponios ir ponai, mano nuomone, atsižvelgiant į sudėtingą padėtį Gruzijoje, reikia labai atsargiai derinti tarptautinės teisės gynimą su pragmatiniu požiūriu ir atsakomybės jausmu.
Manome, kad ES buvo teisi dar kartą patvirtindama paramą Gruzijos teritoriniam vientisumui ir suverenitetui ir kartu džiaugiamės atsargumu sužinojus apie rinkimus Abchazijoje, nes mūsų nuomone jis dera su metodu, kuris pagrįstas nuolatiniu dialogu, politinėmis derybomis ir demokratiniu procesu. Vystantis regionui ir keičiantis tarptautinėms aplinkybėms šis dialogas tampa dar svarbesnis ir didėja Europos atsakomybįvairiose įsipareigojimų srityse: būtina įgyvendinti Komisijos iniciatyvas, skirtas demokratiniam procesui Gruzijoje ir pabėgėliams remti, palaikyti Ženevos derybas ir vykdyti Europos stebėsenos misiją, kuri yra vieninteltarptautinmisija Gruzijoje, todėl tokia vertinga ir svarbi.
Džiaugiamės misijos dalyvių darbu ir pagalba stabilizuojant regioną, užtikrinant incidentų prevencijos ir reagavimo mechanizmo veikimą ir dalyvaujant sudėtingame šalių tarpusavio pasitikėjimo susigrąžinimo procese. Taip pat žinome, kad demokratinio proceso, kurio atžvilgiu turime būti dosnūs ir griežti, raida ir asociacijos susitarimas gali būti labai svarbūs siekiant ilgalaikių pokyčių Gruzijoje.
Ulrike Lunacek
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Pone pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos nare, visų pirma norėčiau atkreipti dėmesį į du dalykus: pirma, ekonominės pagalbos ir paramos santykį su demokratiniu vystymusi ir antra - keletą svarbių H. Tagliavini ataskaitoje aptartų klausimų.
Ponia B. Ferrero-Waldner, esate teisi sakydama, kad reikia finansinės ir ekonominės paramos Gruzijai ir kad Europos Sąjunga turėtų toliau ją teikti. Pritariu ir trims jūsų nustatytoms paramos teikimo sąlygoms: demokratinei reformai, pagrindinėms laisvėms ir teisiniam tikrumui. Man labai svarbus vienas klausimas: praeityje Gruzija ir jos vyriausyblabai daug lėšų, deja, panaudojo ginklams įsigyti, taip pat prieš praeitų metų konfliktus. Kaip ketinate užtikrinti, kad to neatsitiktų su Europos skirtomis lėšomis?
Antra, norėčiau priminti žmogaus teisių pažeidimo atvejį, kurį nagrinėjo Europos Taryba ir Komisijos narys T. Hammerberg. Du paaugliai Pietų Osetijoje vis dar suimti, nors T. Hammerbergui pažadėta juos išleisti į laisvę. Ar šiuo atžvilgiu ėmėtės kokių nors priemonių? Ar galima tikėtis, kad jie bus paleisti į laisvę artimiausiu laiku?
Ir paskutinis dalykas: H. Tagliavini ataskaitoje pirmą kartą aiškiai paaiškinta, kad konfliktas kilo kurstant ksenofobiją ir vartojant neapykanta persmelktą kalbą. Ką Komisija ir Taryba darys šiuo atžvilgiu bandydamos pagerinti padėtį ir paaiškinti, kad būtent nuo to prasideda konfliktai ir kad tam reikia užkirsti kelią dar neprasidėjus konfliktams?
Michał Tomasz Kamiński
Pone pirmininke, neslėpsiu to, kad nusivyliau abiem mūsų girdėtomis kalbomis. Šiandien čia, Europos Parlamente, mes, Europos Sąjungos institucijos atstovai, visiškai pagrįstai pabrėžiame demokratijos vaidmenį. Aiškiname Prezidentui M. Saakashviliui, ką jis turėtų keisti šalyje. Norėčiau pasakyti, kad jis jau daug pakeitir kad šiandien Gruzija labai skiriasi nuo tos Gruzijos, kokia buvo prieš metus. Vis dėlto nepamiršome, kad šiandien didžiojoje dalyje Gruzijos teritorijos yra Rusijos tankų. Gerbiamieji Parlamento nariai, jei manote, kad Rusijos tankais kada nors istorijoje pavyko užtikrinti demokratiją, labai klystate. Rusijos tankais neužtikrinama demokratija - Rusijos tankais užtikrinama vergovė.
Šiandien aptariame padėtį Gruzijoje, bet Tarybos atstovsavo kalboje Rusiją paminėjo tik vieną kartą, nors, be abejo, Gruzijos padėtis daugiausia priklauso nuo Rusijos. Nesakau, kad viskas Gruzijoje yra labai gerai - dar daug ką reikia gerinti. Bet Rusija tyčiojasi iš mūsų, nevykdydama penkių punktų susitarimo, dėl kurio Europos Sąjungos vardu derėjosi Prezidentas N. Sarkozy. Norėčiau paklausti: kodėl Rusijos kariuomenės daliniai vis dar Perevio kaime? Ar apie tai iš viso užsiminta rusams?
Pritariu, kad reikia demokratijos, žmogaus teisių, tolerancijos ir žodžio laisvės. Tačiau nejaugi manome, kad Rusija šiandien skatina šias vertybes Gruzijoje arba kad Rusija, būdama agresyvi Gruzijos atžvilgiu, kovoja už demokratiją? Ne - tai žiaurus imperializmas. Mes, Europos Sąjunga, turėtume priešintis šiam žiauriam imperializmui. Tik tada galėsime įtikinti savo draugus iš Gruzijos, kad dar daug reikia padaryti, kad jų šalis galėtų laikytis visų mūsų europinių standartų.
Nereikia rodyti pirštais į Gruziją, kai, kita vertus, Rusijoje žudomi nepalankią informaciją skleidžiantys žurnalistai ir jos politikos vadovai bei žiniasklaidos atstovai oficialiai su neapykanta kalba apie kaimynus ir mažumas. Turime tam priešintis, kad kitos šalys, įskaitant Gruziją, tikėtų mūsų kalbomis apie demokratiją. Norėčiau paprašyti Europos Sąjungos tvirtai ir ryžtingai ginti teritorinį Gruzijos vientisumą vardan mums svarbių vertybių ir ginti Gruzijos laisvę ir demokratiją nuo Rusijos agresijos.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nare, mano nuomone ES užsienio politika šiame regione nėra nuosekli. Žinome, kad Kaukazas, taip pat kaip Rusija, yra energijos perdavimo regionas ir labai svarbus mūsų strateginis partneris. Kaip tik šiomis sudėtingomis aplinkybėmis Gruzijos krizės metu Prezidentui M. Saakaschwiliui pavyko - galbūt dėl kai kurių valstybių požiūrio, priklausomo nuo JAV - pergudrauti ES. Dėl politinės trumparegystės Gruzijos krizės atžvilgiu ne tik padidėjo vidinis Europos Sąjungos susiskaidymas, bet ir labai pablogėjo santykiai su Rusija. Už tai sumokėsime ginču dėl dujų. Lieka tikėtis, kad naujieji ES vadovai pateisins mūsų viltis šiuo atžvilgiu.
Taigi, jei Briuseliui tikrai svarbios žmogaus teisės, reikėtų imtis priemonių Gruzijoje ir dėl galimų rinkimų pažeidimų, vergiškų darbo sąlygų ir naujų teisės demonstruoti nuostatų, kuriomis, kaip žinome, pažeidžiamos Pagrindinių teisių chartijos nuostatos.
Briuselis Gruzijos klausimu turėtų laikytis pusiausvyros principo, vienodai atsižvelgdamas į teisėtus Gruzijos ir į Rusijos interesus.
Vytautas Landsbergis
Pone pirmininke, kai buvau mažas, į mano šalį įsiveržsovietai. Pradinėje mokykloje turėjome išmokti keletą naujų dainų. Viena buvo gruziniška - apie mergaitę vardu Suliko. Okupacija visais atžvilgiais buvo baisi, tik ši daina buvo graži.
Praėjo daug metų ir neseniai vėl susitikome šią mergaitę Suliko; šį kartą jos tamsios akys pilnos ašarų ir matyti, kad ji sumušta. Ją dar kartą nuskriaudprieš metus: apiplėšė, sumušir išprievartavo. Mes, 27 ES džentelmenai, žiūrime į ją ir keistai svarstome: kaip tai galėjo atsitikti? kuo ji nusikalto? ar ji erzino prievartautoją?" Jis kaip tik tai ir tvirtina: "Ji mane išprovokavo!" Ar ji priešinosi jo reikalavimams? Tai būtų buvę neprotinga: nieko, ypač plėšiko ir prievartautojo, negalima erzinti arba šmeižti. Ji galėjo būti lankstesnė, kad mažiau nukentėtų, bet ji bandgintis ištisas dvi dienas - tai didžiausia jos klaida. Dabar niekas negali pasakyti, kas užpuolė: jis sako, kad užpuolji.
Tokia padėtis tolimos šalies teisme Europos pakrašty, kur didelis ponas dvarininkas jokiu būdu negali būti nuteistas. O ji - gali. Taigi, dabar dėl jos atsirado nauja problema, nes šiek tiek pablogėjo mūsų reikalai su ponu Prievartautoju. Kitą kartą ponui Prievartautojui duosim išgerti specialią piliulę Mistral, kad padidėtų jo vyriškas pajėgumas.
Ponios ir ponai, liaukimės provokavę tokiu būdu dar vieną karą.
Kinga Göncz
(HU) Norėčiau padėkoti Komisijos narei B. Ferrero-Waldner ir ypač C. Malmström, kuri dabar su mumis kaip ministrė, bet greitai bus Komisijos narė. Pirmiausia norėčiau trumpai nuoširdžiai padėkoti už ataskaitą, kurioje pateikta labai svarbi ir konkreti informacija. Taip pat norėčiau pasakyti, kad nuo paskutiniųjų plėtros etapų rytinės Europos Sąjungos kaimynės iš tikrųjų labai priartėjo prie Europos Sąjungos, ir tai vertinga įvairiais požiūriais ne tik dėl geografinio artumo, bet iš dalies ir dėl užsienio politikos, pagrįstos Rusijos įtakos sferų idėja; be to, padidėjo energijos tiekimo užtikrinimo svarba.
Šiuo požiūriu Rytų partnerystyra itin svarbi, be kita ko, siekiant užtikrinti diferenciaciją, nes iki šiol pavyko palaikyti glaudžius ryšius su šiomis šalimis. Iš visų Kaukazo regiono šalių Gruzija labiausiai stengiasi laikytis Europos Sąjungos vertybių. Norėčiau paminėti ir atkreipti dėmesį į kelis dalykus, pradėdama nuo to, kad ruošiamasi supaprastinti vizų išdavimo tvarką. Ši priemonsvarbi ne tik žmogaus teisių atžvilgiu, bet ir todėl, kad, kaip žinome, Rusijos pasus turintys Pietų Osetijos ir Abchazijos piliečiai jau naudojasi šiomis lengvatomis, todėl susidarįtampa, dėl kurios padėtis darosi dar sudėtingesnė. Antras dalykas, į kurį norėčiau atkreipti dėmesį, yra tai, kad keturiose Rytų partnerystės kaimynystės politikos šalyse dar neišspręsti konfliktai - tam turėtume skirti didžiausią dėmesį.
Baigdama norėčiau padėkoti Komisijos narei B. Ferrero-Waldner už visas pastangas siekiant priartinti šį regioną prie Europos Sąjungos.
Milan Cabrnoch
(CS) Europos Parlamentas atidžiai stebi padėtį Gruzijoje ir skiria šaliai daug dėmesio. Spalio mėn. pabaigoje Europos Parlamento Pirmininkas Jerzy Buzek susitiko su Prezidentu M. Saakashviliu, lapkričio mėn. pabaigoje Europos Parlamento nariai bendrame Užsienio reikalų komiteto ir bendradarbiavimo su Rusija bei su Pietų Kaukazo šalimis delegacijų posėdyje aptarH. Tagliavini ataskaitą dėl padėties Gruzijoje, o lapkričio 26 d. neeiliniame posėdyje Strasbūre Pietų Kaukazo delegacijos nariai susitiko su Gruzijos Vyriausybės ministru Giorgiu Baramidze.
Visada rėmėme Gruzijos teritorinį vientisumą ir suverenumą. Pritariame taikiam Gruzijos padėties ir konflikto tarp Gruzijos ir Rusijos sprendimui. Atkakliai reikalaujame, kad taikos stebėtojai galėtų patekti ne tik į Gruzijos valdomas, bet ir į okupuotas teritorijas. Kartu primygtinai reikalaujame, kad būtų galima teikti humanitarinę pagalbą ir okupuotose teritorijose. Nerimaujame dėl pabėgėlių, kurie buvo priversti palikti savo namus ir negali į juos grįžti, padėties ir džiaugiamės Gruzijos Vyriausybės pastangomis užtikrinti orias gyvenimo sąlygas visiems pabėgėliams. Primygtinai reikalaujame, kad abi konflikto šalys laikytųsi ugnies nutraukimo susitarimo ir įvykdytų pažadus siekti taikaus sprendimo.
Elena Băsescu
(RO) Ponios ir ponai, prieš kelis metus kažkas smarkiai kritikavo tuos, kurie pripažino strateginę Juodosios jūros regiono svarbą Europai. Tačiau bėgant laikui paaiškėjo, kad Europa glaudžiai susijusi su Juodosios jūros regiono šalimis.
Gruzijai tenka itin svarbus strateginis vaidmuo Juodosios jūros regione energijos tiekimo užtikrinimo atžvilgiu, nes tokie energijos tiekimo keliai kaip Nabucco ar Baku-Tbilisio dujotiekiai ir Supsos naftos terminalas labai glaudžiai susiję su šalies stabilumu. Per 2008 m. rugpjūčio mėn. konfliktus Gruzijoje paaiškėjo, kad bet koks neišspręstas konfliktas gali bet kada įsiliepsnoti ir labai pakenkti viso regiono stabilumui ir saugumui.
Mūsų pareiga įtraukti Gruziją į euroatlantinę stabilumo ir saugumo zoną, net jei Rusijos įtaka vis dar labai didelė. Taip pat būtina pripažinti bet kokios etninės grupės pabėgėlių, perkeltųjų asmenų ir jų artimųjų teisę grįžti į Abchaziją.
Be to, Rusija suteikpilietybę Abchazijos ir Osetijos gyventojams, todėl Gruzijos piliečiai atsidūrlabai nepalankioje padėtyje, nes kol kas ES neįgyvendino vizų susitarimo, nors anksčiau Komisija pranešė, kad imamasi susitarimo įgyvendinimo priemonių.
Rumunija taip pat prisideda, dalyvaudama ES stebėsenos misijoje Gruzijoje operatyviniu lygmeniu ir vietoje, taip pat būstinėje Tbilisyje. Mūsų šalis laikosi įsipareigojimo konkrečiomis pastangomis padėti Gruzijai glaudžiau bendradarbiauti su ES ir NATO. Be to, išsiųsime nacionalinį ekspertą, kuris dirbs NATO tarnyboje Tbilisyje. Pritariame ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei. Jokiomis aplinkybėmis nepripažinsime tariamų neteisėtai po konfliktų separatistiniuose regionuose sukurtų valstybių ir tokių neteisėtų rinkimų, kokie neseniai surengti Abchazijoje. Rusijai palankus Gruzijos separatistų respublikos prezidentas laimėjo rinkimus 59,4 proc. balsų. Dar norėčiau priminti, kad nvienas iš penkių kandidatų visiškai neatmetsusijungimo su Gruzija galimybės.
Maria Eleni Koppa
(EL) Pone pirmininke, Europos Sąjunga turi ryžtingai padėti užtikrinti stabilumą artimiausioje savo kaimynystėje, laikydamasi tarptautinės teisės aktų nuostatų ir savo principų.
Konkrečiai Gruzijos atveju privalome laikytis savo pozicijos dėl teritorinio vientisumo ir tarptautiniu lygmeniu pripažintų šalies sienų. Tačiau kartu turime atsižvelgti ir į tai, kad iš tikrųjų ne visi konfliktai išspręsti. Europos Sąjunga turi tarpininkauti ir konstruktyviai padėti abiem pusėms - Gruzijai ir Rusijai - ieškoti sprendimo.
Šiuo metu turime akcentuoti tris pagrindinius dalykus.
Pirma - vienašaliai ir smurtu pagrįsti sprendimai nepriimtini, antra - dar ne laikas diskutuoti apie tai, ar Gruzija turėtų prisijungti prie NATO, priešingai - dabar svarbiausia tęsti Ženevos derybas ir siekti jose gerų rezultatų ir trečia - ES stebėtojų misija Gruzijoje yra stabilumo ir pasitikėjimo kūrimo veiksnys. Taigi, reikėtų pripažinti jos naudą, reikėtų stiprinti jos veiklą ir skatinti toliau veikti, ypač žmogaus teisių pažeidimų ir tarptautinės humanitarinės teisės srityse.
Marek Henryk Migalski
(PL) Pone pirmininke, nei C. Malmström, nei B. Ferrero-Waldner kalboje negirdėjome apie tai, kas iš tikrųjų vyksta Gruzijoje. Turiu omenyje dramatišką humanitarinę ir žmonių padėtį. Susidaro įspūdis, kad nei mes, nei šios dvi ponios neatsako už Europos Sąjungos pasyvumą.
Padėtis iš tiesų dramatiška. Šešių punktų susitarimas neįgyvendintas. Gruzijos teritorijoje vykdomas etninis valymas. Daug kur uždrausta gruzinų kalba. Daugelyje vietų neleidžiama vykdyti mūsų misijos Gruzijoje ir už tai atsakome mes. B. Ferrero-Waldner kalbėjo apie numatytą ilgalaikę makrofinansinę pagalbą Gruzijai ir, kad sudarysime asociacijos susitarimą su Gruzija. Visa tai labai gerai, tik reikėtų atsakyti į klausimą: ką jau padarėme? Esu labai nusivylęs ne tik tuo, ką šiandien pasakuž šią politiką atsakingi asmenys, bet ir pačia ES politika.
Jacek Protasiewicz
(PL) Komisijos nare, C. Malmström, skirtingai nuo savo kolegų Parlamento narių iš Lenkijos nekritikuosiu Europos Sąjungos veiklos šioje srityje, bet pasidžiaugsiu gruodžio 12 d. Tarybos pareiškimu, kuriame pateikta nedviprasmiška nuomonapie neseniai vykusius rinkimus Abchazijoje. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad pritariu Europos Sąjungos veiklai, nes ES vienareikšmiškai pripažįsta abiejų šių regionų nepriklausomybę tarptautiniu lygmeniu. Sakau tai atsižvelgdamas į patirtį, įgytą santykiuose su Baltarusija.
Vis dėlto sutinku, kad Europos Sąjunga turėtų griežtai reikalauti įgyvendinti šešių punktų ugnies nutraukimo planą, dėl kurio susitarta su Prezidentu N. Sarkozy. Tai sakau visų pirma atsižvelgdamas į neraminamus Vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams C. Ashton pareiškimus, kad ji ketina vykdyti tyliąją diplomatiją. Tikiuosi, kad tylioji diplomatija nereikš leidimo Rusijai nesilaikyti su Europos Sąjungos atstovais pasirašytų susitarimų.
Alexander Mirsky
(LV) Ačiū, pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau užduoti klausimą tiems, kurie gina M. Saakashvilio poziciją: ar esate buvę Pietų Osetijoje? Ar matėte, ką Gruzijos kariuomenpadarŽinvalyje? Aš buvau ten per karą ir viską mačiau savo akimis. Tai, ką padarGruzijos valstybės institucija, yra nusikaltimas prieš Osetijos ir Abchazijos žmones. Apie okupaciją kalbėjau su daugeliu žmonių iš Osetijos ir Abchazijos. Osetijos ir Abchazijos gyventojai nenori gyventi vienoje šalyje su M. Saakashviliu. Apie tuos, kurie nori išspręsti šią didžiulę tarptautinę problemą ginklais, kaip bandM. Saakashvili, galiu pasakyti labai tikslų rusišką posakį: Zamučujutsja pilj glatatj. Tai reiškia, kad jie to niekada nepasieks. Ačiū.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Pone pirmininke, jei Europos Sąjunga neteiks Tbilisiui politinės ir ekonominės paramos, sudarysime palankias sąlygas Rusijai įgyvendinti savo neoimperialistinę politiką Gruzijos atžvilgiu ir todėl padėtis Kaukaze taps dar nestabilesnė. Taigi, Europos Sąjunga turi imtis griežtesnių priemonių.
Ar kartodami apie savo paramą teritoriniam vientisumui iš viso suvokiame, kad visiškai nesilaikoma šešių punktų plano? Viena vertus sakome, kad siekiame demokratinės, laisvos Gruzijos ir teritorinio jos vientisumo, bet kita vertus mūsų stebėtojai negali patekti į separatistinių respublikų pasienio sritis. Be to, nerimą kelia žmonių pagrobimai ir tai tampa įprasta Rusijos veikla okupuotose zonose. Lapkričio pradžioje pagrobėjų aukomis tapo keli paaugliai. Jauniausiam iš jų vos 14 metų. Kremlius akivaizdžiai siekia griauti pasitikėjimą Gruzijos Prezidentu bandydamas parodyti, kad M. Saakashvili negali užtikrinti savo piliečių saugumo. Dėl destabilizuojamos Rusijos veiklos kyla labai didelis pavojus pasienio zonų gyventojams ir paaštrėja konfliktas regione.
Pone pirmininke, turime veikti ryžtingiau, nes Gruzijos demokratija ir teritorinis vientisumas yra ir didesnio Europos Sąjungos ir Europos saugumo prielaida.
Kristiina Ojuland
(ET) Pone pirmininke, Komisijos nare, ministre, ponios ir ponai, kai kažkada diskutavome apie Gruziją priminiau kad Berlyno sienos griuvimo metinių išvakarėse būtų pats laikas iškelti klausimą, kada Pietų Osetija ir Abchazija vėl bus suvienytos su savo gimtąja šalimi Gruzija. Šiandien dar neturime atsakymo į šį klausimą, nors visuose savo - Europos Parlamento ar kitų institucijų - dokumentuose pabrėžiame tarptautinės teisės aktais pripažinto Gruzijos teritorinio vientisumo svarbą; apie tai visi kalbame ir dabar.
Praeitą savaitę Briuselyje vyko labai geros diskusijos su Tarybai pirmininkaujančios valstybės atstovu Carlu Bildtu, kuris pavadino Gruziją Europos Sąjungos išbandymu, ypač dėl to, ar kada nors galėsime apginti mintį, kad reikia atkurti teritorinį Gruzijos vientisumą ir užtikrinti visas žmogaus ir pabėgėlių teises, kaip numatyta tarptautiniuose teisės aktuose. Sutinku su visais savo kolegomis, kurie šiandien kalbėjo apie blogą žmogaus teisių padėtį - negalima su ja taikstytis.
Taigi, baigdama norėčiau paprašyti vieno dalyko. Praeitą savaitę susitikau su Gruzijos Ministro Pirmininko pavaduotoju Giorgiu Baramidze, kuris labai prašė, kad Europos Sąjunga imtųsi prevencinių diplomatinių priemonių, siekdama išvengti galimo kitų konfliktų paaštrėjimo.
Tunne Kelam
Pone pirmininke, visiškai pritariu pareiškimui, kad atsakydama į Rusijos agresiją, Gruzijai turėtų imtis daugiau demokratiškesnių reformų.
ES taip pat turi vykdyti savo įsipareigojimus, nes - kaip pagrįstai teigiama - ES ir Gruzijos santykiais bus išbandyta Rytų politikos sėkmir ES vaidmuo regione.
Atsižvelgiant į Gruzijos svarbą įdomu, ar Gruzijos klausimas aptartas neseniai vykusiame aukščiausiojo lygio ES ir Rusijos susitikime, nes Rusija nesilaiko šešių punktų susitarimo ir ES misijos dalyviai atsidūrkeblioje padėtyje, nes neleidžiama jiems patekti į separatistines teritorijas. ES turėtų laikytis tvirtesnės pozicijos šiuo klausimu.
Komisijos nare, kalbėjote apie 46 mln. EUR pagalbą. Norėčiau paklausti, ar ši pagalba pasieks Gruziją šiais metais. Koks pagalbos teikimo tvarkaraštis?
Paweł Robert Kowal
(PL) Manau, kad šiose diskusijose reikėtų prisiminti, ką C. Malmström sakpačioje pradžioje - Gruzijai reikia naujo ir labai didelio Europos Sąjungos atvirumo. Vadinasi, reikėtų teikti makrofinansinę paramą ir kiek įmanoma greičiau pradėti derybas dėl asociacijos susitarimo. Be to, reikėtų pradėti derybas trečiuoju mano klausimu - dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir pagaliau turėtume sudaryti sąlygas Gruzijai užtikrinti savo saugumą, t. y. suteikti galimybę prisijungti prie NATO.
Vis dėlto, ne todėl šiandien norėčiau kalbėti šioje diskusijų dalyje. Norėčiau poniai B. Ferrero-Waldner užduoti retorinį klausimą: ar nesistebite, kodėl beveik visi kalbėję Parlamento nariai atkreipdėmesį į N. Sarkozy plano klausimą? Prašyčiau atsakyti į šį klausimą. Prašyčiau pasakyti, kodėl nei jūsų įžanginėje kalboje, nei tolesniuose pareiškimuose, nei ponios C. Ashton pareiškimuose neišgirdome atsakymo, t. y. labai paprasto įvertinimo, ar N. Sarkozy planas įgyvendintas, ar ne? Ar tikrai pačios svarbiausios Europos Sąjungos institucijos nenusipelnjūsų atsakymo į šį klausimą?
Mairead McGuinness
Pone pirmininke, vakar Airijoje vykusioje konferencijoje kalbėta apie pagalbą ir Rytų Europą. Viena iš šalių, apie kurias kalbėjome, buvo Gruzija ir buvo tikrai džiugu girdėti apie tai, kad daug padėta konkrečiai žmonių grupei, kuri negali išsakyti savo nuomonės - vaikams su fizine ar psichine negalia ir jaunimui - bet labai liūdna, kad dabar šie žmonės jaučiasi atsilikę dėl konflikto dešimčia metų.
Prisimindama vakarykštes diskusijas norėčiau tik paprašyti, kad sudarydami prekybos susitarimus ir diskutuodami pagalvotume apie pažeidžiamiausias visuomenės grupes. Šiandien čia vyksta svarbios diskusijos, bet kai kurie kolegos minėjo siaubingą humanitarinę padėtį ir visada pamirštama kuri nors gyventojų grupė. Tiesiog norėjau paprašyti, kad šiandien išgirstume ir jų nuomonę.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Pone pirmininke, ponios ir ponai, turėtume nepamiršti, kad Gruzija yra maža šalis, nors ir strateginiu požiūriu labai svarbioje Pietų Kaukazo teritorijoje, todėl kyla konfliktas su galinga jos šiaurine kaimyne Rusija. Todėl dėkoju Komisijos narei už pareiškimą, kad pagalbą, kurios Gruzija ilgai laukė, pradėsime teikti rytoj.
Norėčiau priminti, kad leisdamasi į demokratijos kelią ir nusprendusi užmegzti stipresnius ryšius su Europa, o ne su Rusija, kaip pastaraisiais dešimtmečiais ar net šimtmečiais, Gruzija prarado ekonominę partnerę, kuri pirkdavo 80 proc. jos produktų. Nieko nepadarėme, kad užpildytume šią tuštumą, ir neperkame Gruzijoje pagamintų produktų siekdami užtikrinti, kad šalis galėtų veikti. Atsižvelgdamas į tai labai palankiai vertinu šį pareiškimą ir pranešimą apie Gruzijai skirtą makrofinansinį planą.
Dar vienas dalykas: Komisijos nare, politikos srityje negalime laikyti Gruzijos visiškai atskira partnere, nes ji pateko į be galo sudėtingą geopolitinę padėtį. Todėl neįsivaizduoju, kaip Europos Sąjungos derybose su Rusija įmanoma visiškai nekalbėti apie padėtį Gruzijoje. Neminėsiu šešių punktų N. Sarkozy plano, nes apie jį jau kalbėjo kiti Parlamento nariai, bet turėtume prisiminti, kad tikrai labai svarbiuose santykiuose su galinga partnere Rusija turėtume atsižvelgti ir į mums artimas ir brangias mažąsias šalis.
Seán Kelly
Pone pirmininke, savanaudpolitika yra tik darbas. Ji tampa pašaukimu, kai padedama kitiems, pvz., kaip Galiotas atėjo į pagalbą Dovydui. Pagal šį pavyzdį Europos Sąjunga yra Galiotas, skubantis į pagalbą Gruzijai - Dovydui; džiaugiuosi tuo. Tačiau dar vienas Galiotas - Rusija - parengGruzijai kitokią darbotvarkę. Svarbu, kad Europos Sąjunga visomis išgalėmis priešintųsi nepageidaujamam kišimuisi.
Praeitą savaitę buvau Bonoje vykusiame PPE kongrese; ten kalbėjo Gruzijos Prezidentas. Jis atkreipdėmesį į šalies pastangas kovojant su korupcija, reformų darbotvarkę, kuria siekiama užtikrinti ekonominį augimą, ir pageidavimą sudaryti laisvosios prekybos susitarimą. Norėčiau Komisijos narės paklausti, kada ketinama sudaryti laisvosios prekybos susitarimą, kai bus išpildytos jo sąlygos.
Lena Kolarska-Bobińska
Pone pirmininke, kalbame apie Ukrainos, Moldovos ir Gruzijos siekius. Jų siekiai panašūs: priartėti prie Europos Sąjungos.
Atrodo, kad tai mums kelia problemų. Įdomu, kas atsitiks po dešimties metų, kai šie siekiai bus nuvilti, kai šios šalys nebenorės prisijungti prie Europos Sąjungos ir nebebus jokių vilčių. Tada mums bus dar sunkiau. Iš visų Rytų partnerystės šalių Gruzijos visuomenlabiausiai pritaria Europos Sąjungos ir NATO narystei. Gruzijoje padaryta ir didžiausia rinkos reformų pažanga.
Jei nepaskubėsime, atsitiks taip, kaip su Turkija, kurios visuomenpamažu atsisako europinių siekių. Tai bus tikrai sudėtinga padėtis, nepaisant - o galbūt kaip tik dėl - kitų politinių judėjimų šiose šalyse. Žinome, kas vyksta Rusijoje, ir kai Gruzijos viltys dėl Europos Sąjungos žlugs, gali susidaryti visoms Europos Sąjungos šalims itin pavojingos aplinkybės.
Cecilia Malmström
Pone pirmininke, žinau, kad šis klausimas labai svarbus. Tie, kurie atidžiai stebėjo, kas vyksta, žino, kad Tarybai pirmininkaujanti Švedija labai daug laiko skyrGruzijai. Praeitą ketvirtadienį Švedijos užsienio reikalų ministras Carl Bildt galėjo diskutuoti su jumis apie Gruziją Užsienio reikalų komitete.
ES ir toliau teiks didelę politinę, techninę ir finansinę paramą Gruzijai. Kartu tikrai dar kartą raginsime atsižvelgti į Gruzijos teritorinį suverenumą ir vientisumą, vykdysime ES stebėsenos misiją ir imsimės labai svarbaus tarpininkų vaidmens Ženevos derybose. Ženevos derybos labai svarbios. Jos vyksta lėtai, bet, nepaisant to, daroma pažanga ir jose dalyvauja visų suinteresuotųjų šalių atstovai.
Ir toliau teiksime finansinę paramą, kad būtų galima naikinti konflikto padarinius. Daugelis iš jūsų atkreipdėmesį į vis dar didelį susirūpinimą keliančią humanitarinę padėtį. Žinoma, ponia M. McGuinness teisi sakydama, kad labiausiai dėl to kenčia pažeidžiamiausios visuomenės grupės.
ES susitikimuose su dialogo partnere Rusija ir toliau pabrėš, kad būtina įgyvendinti šešių punktų ugnies nutraukimo susitarimą ir imtis tolesnių įgyvendinimo priemonių, t. y. išvesti 2008 m. rugpjūčio 7 d. įvestas pajėgas. Kaip daugelis iš jūsų, konkrečiai nurodysime Perevį, Alchagorį ir Aukštutinį Kodorį.
Nutraukus ESBO misiją Gruzijoje ir JT stebėtojų grupės darbą, panaikinti esminiai svarbios tarptautinės saugumo struktūros elementai. Dabar liko tik vienintelės tarptautinės pajėgos - ES stebėsenos misija. Ji labai padeda užtikrinti saugumą ir normalizuoti padėtį. Štai kodėl taip svarbu, kad mūsų stebėsenos misijos dalyviai galėtų patekti į atsiskyrusius regionus. Tai svarbu siekiant užtikrinti Gruzijos saugumą ir stabilumą. Tai svarbus dalykas, į kurį ES ir toliau stengsis atkreipti visų suinteresuotųjų dialogo partnerių dėmesį.
Žinoma, ES ir toliau rems Gruzijos teritorinį vientisumą, bet be to mums strategiškai svarbu palaikyti ryšius su atsiskyrusiais regionais ir šių separatistinių teritorijų gyventojams neužverti durų į išorės pasaulį. Taip ES aktyviai dalyvaudama, skatindama pasitikėjimą abiejose administracinių teritorijų sienų pusėse ir bendraudama su įvairiomis visuomenės grupėmis galės palaipsniui ruoštis išspręsti konfliktą.
ES ir toliau aktyviai imsis šios srities veiksmų. Komisija, B. Ferrero-Waldner ir Europos Parlamentas deda daug pastangų ir už tai jiems labai dėkoju.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijos narė. - Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti už atvirą šios dienos diskusiją.
Maniau, kad daugelis iš jūsų žinote, ką darome Gruzijoje. Suteikėme Gruzijai daug politinės, ekonominės ir humanitarinės paramos, o dabar atrodo, lyg nieko nebūtume darę. Tai yra netiesa.
Visų pirma, karą sustabdEuropos Sąjunga ir N. Sarkozy. Antra, jūs teisūs - parengtas šešių punktų planas, bet jis, deja, dar ne iki galo įgyvendintas, bet visada, kai dirbame su Rusija, įtraukiame šį klausimą į savo darbotvarkę. Dėl to nereikia abejoti.
Komisijos Pirmininkteisi sakydama, kad vienintelplatforma, kur pradėjome judėti į priekį, nors ir lėtai, yra Ženeva, todėl reikia tęsti Ženevos derybas.
Be to, reikia paramos ir atvirumo iš abiejų pusių, nes konfliktas sudėtingas, o mes esame tarpininkai. Tai yra svarbiausias politinis klausimas.
Turime imtis tolesnių veiksmų ir labai gerai žinome, kad Rusija yra labai svarbi partnerkitoje pusėje. Kita vertus turime bendrus kaimynus, todėl šiais klausimais su Rusija kalbame labai aiškiai. Kaip minėjau, norint judėti į priekį, reikia, kad pasikeistų požiūris abiejose pusėse; apie tai, jei pamenate, minėjau savo kalboje. Tai pirmas dalykas.
Antras dalykas - ekonominir humanitarinsritis, kurioje iš tikrųjų labai glaudžiai bendradarbiaujame. 500 mln. EUR paketas yra didžiausias, kokį galėjome patvirtinti. Kaimynystės politikai nėra skirta tiek daug lėšų, kiek norėtųsi, bet skyrėme tiek, kad padėtume Gruzijai po karo atlyginti padarytą žalą, ypač pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms.
Aš pati lankiausi viduje perkeltų asmenų stovyklose ir pagal mūsų programas atstatytuose namuose.
Poniai U. Lunacek galiu pasakyti, kad pati pasirašiau susitarimą su gruzinais, pagal kurį jei įsipareigojo nenaudoti ncento iš Europos Sąjungos skirtų lėšų. Visada kontroliuojame savo lėšas, todėl paprastai ncento iš mūsų lėšų neturėtų būti išleidžiama Gruzijos ginklavimuisi.
Žinoma, negaliu kontroliuoti, ką Gruzija daro kitais klausimais, bet dėl mūsų pinigų esu tikra.
Kalbėta ir apie kitus dalykus, pvz., du paauglius, kurie vis dar yra nelaisvėje Pietų Osetijoje. Žinoma, apie šiuos klausimus kalbame rusams. Kalbame apie juos, bet kol kas, deja, neradome sprendimo ir negalime patekti į Pietų Osetiją.
Žinoma, principai mums aiškūs. Aiškiai pasisakome už Gruzijos teritorinį vientisumą ir suverenumą. Dėl to nekyla abejonių. Tačiau vienas dalykas kalbėti apie principus, o kitas - iš karto juos įgyvendinti. Deja, kartais tai gana sunku.
Norėčiau tarti keletą žodžių apie H. Tagliavini ataskaitą. Svarbu jau vien tai, kad ši ataskaita paskelbta. Žinote, kad pritarėme šiai nepriklausomai ataskaitai. H. Tagliavini pažįstu jau seniai - nuo 2000 m., kai būdama savo šalies užsienio ministre buvau ESBO pirmininkė. Tuo metu ji buvo specialioji mano atstovKaukazui. H. Tagliavini yra labai drąsi ir nepriklausoma moteris ir noriu pasakyti, kad ji parengpuikią ataskaitą.
Tai taip pat padeda, nes ataskaitoje pateikti aiškūs duomenys. Daug sužinojome, bet Gruzijai galime padėti tik diplomatinėmis priemonėmis.
Dar norėčiau pasakyti, kad padarėme didelį darbą iš pradžių vykdydami kaimynystės politiką rytuose, o dabar - Rytų partnerystę.
Neseniai dalyvavome labai svarbiame Tarybai pirmininkaujančios Švedijos surengtame ministrų susitikime su šešiais Rytų partnerystės užsienio reikalų ministrais, įskaitant Gruzijos užsienio reikalų ministrą.
Ten taip pat aptarėme visas galimybes, bet nejaugi iš tikrųjų manote, kad galime viską duoti šalims, nieko iš jų nereikalaudami? Taip elgtis negalime. Turime raginti, kad ir jos imtųsi veiksmų. Tai apima ir prekybą, nes laisvos ir glaudžios prekybos susitarimus galima pasirašyti tik parengus reikiamus teisės aktus. Negalime tiesiog pakviesti jas į Europos Sąjungą be vienbalsio Tarybos sutikimo.
Tai dalykai, kuriuos reikėtų vertinti iš abiejų pusių, bet mes remiame Gruziją daugiau nei kas nors kitas. Taigi, tikiuosi, kad šią politiką, kaip kažkas sakė, remsite. Šia politika bandome kiek įmanydami padėti Gruzijai, bet norime, kad ir ji imtųsi reikiamų veiksmų.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
(Posėdis nutrauktas 19.55 val. ir atnaujintas 21.00 val.)

{'language': 'lt'}