Klausimų valanda (klausimai Komisijai) Pirmininkė Kitas klausimas - klausimų valanda (B6-0001/2009). Dabar svarstysime klausimus Komisijai. Pirma dalis Pirmininkė Tema: Dešimtosios euro metinės Atsižvelgiant į tai, kad neseniai pažymėjome dešimtąsias euro metines, ar galėtų Komisija pakomentuoti, kokios pagrindinės pamokos buvo išmoktos fiskalinės politikos koordinavimo visoje euro zonoje požiūriu, ypač atsižvelgiant į pastarąją finansinę ir ekonominę krizę? Joaquín Almunia Komisijos narys. - Nors patirtis koordinuojant biudžetus apskritai teigiama, yra dalykų, kurių atžvilgiu galima padaryti tam tikras išvadas. Išanalizavus 10 metų patirtį, galima patvirtinti, kad būtina gerinti biudžetų vykdymo priežiūrą geraisiais laikais. Analiztaip pat parodė, kad būtina atsižvelgti į platesnio masto sritis, kurios gali turėti neigiamos įtakos valstybių narių makroekonominiam stabilumui ir bendram ekonominės ir monetarinės sąjungos veikimui. Fiskalinės politikos koordinavimas turėtų geriau nukreipti valstybių narių biudžetinę elgseną visais laikais - ir gerais, ir blogais. Didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas valstybės skolos pokyčių stebėsenai, o biudžeto tikslai vidutiniuoju laikotarpiu turėtų būti labiau orientuoti į numatomus įsipareigojimus. Visi šie pokyčiai reikalauja griežtesnės biudžeto būklės priežiūros. Bet vykdant priežiūrą taip pat būtina atsižvelgti į pokyčius valstybėse narės, kurie gali pakenkti biudžeto tvarumui, pvz., tai gali būti einamųjų sąskaitų deficito augimas, besikartojantys infliacijos skirtumai, besikartojantys skirtumai darbo sąnaudų vienam produkcijos vienetui raidoje ar nesubalansuoto augimo tendencijos. Priežiūra turi būti vykdoma naudojant esamas priemones. Pagrindinės fiskalinės politikos priežiūros ir ekonominės politikos koordinavimo priemonės yra aiškiai numatytos Steigimo sutartyje ir, iš tikrųjų, Stabilumo ir augimo pakte. Praeitų metų lapkričio 26 d. Komisijos priimtu Europos ekonomikos atkūrimo planu taip pat ruošiama dirva biudžeto valdymo ir koordinavimo veiklai. Matome, kad Komisija atlieka trumpalaikės skubios ekonomikos stabilizavimo politikos katalizatoriaus vaidmenį. Įvertinusi ekonominę padėtį, Komisija skubiai pateikvisapusišką ir kiekybinį ekonominį atsaką į ekonomikos augimo lėtėjimą. Skubi Komisijos reakcija - tai atsakas į aiškius pavojus, iškilusius vis didesnius siekius puoselėjančiai valstybių narių ekonominei politikai. Ekonomikos atkūrimo plane pripažįstamas natūralus pasidalijimas užduotimis, įtvirtintas ES ekonomikos politikos sąrangoje. Kadangi už biudžeto politikos vykdymą yra atsakingos valstybės narės, Komisija nustatvisuotinį tikslą papildomai fiskalinei paskatai atsižvelgdama į visos ES ekonomikos atgaivinimui reikalingų lėšų poreikį. Valstybės narės turi teisę savo nuožiūra nustatyti savo fiskalinių paskatų dydį ir sudėtį, todėl dabar teks spręsti sudėtingą nacionalinių priemonių įgyvendinimo koordinavimo ir priežiūros užduotį. Komisija kartu su ES ekonomikos ir finansų ministrų taryba vykdys nacionalinių priemonių įgyvendinimo stebėseną vadovaudamosi Ekonomikos atkūrimo plane nustatytais principais. Žvelgiant į priekį, apgalvotas fiskalinės priežiūros sistemos įdiegimas padės įtvirtinti lūkesčius dėl fiskalinių pokyčių ateityje. Kartu su priemonėmis, skirtomis stiprinti nacionalines biudžeto nuostatas ir taisykles, ir reformomis, įgyvendinamomis siekiant sustabdyti išlaidų augimą dėl gyventojų senėjimo, tai padės užtikrinti tvarių biudžeto straipsnių atkūrimą. Taigi tai apima neigiamą tikėtino deficito ir skolos augimo poveikį rizikos priemokoms bei privačiam vartojimui ir investavimui. Colm Burke Gerb. Komisijos nary, labai dėkoju už atsakymą. Atsižvelgiant į tai, kad mes turime bendrą monetarinę politiką, bet šiuo metu susiduriame su problemomis, ar jūs manote, kad Eurogrupei galėtų būti pavestas svarbesnis vaidmuo, kartu gerbiant valstybių narių mokesčių politiką? Ar jūs manote, kad Lisabonos sutarties patvirtinimas ir įgyvendinimas galėtų turėti įtakos mokesčių sričiai? Manau, svarbu tai, kad mums būtina dirbti išvien. Kokius naujus ES valstybių narių ekonomikos skatinimo būdus numatote? Joaquín Almunia Komisijos narys. - Koks Eurogrupės vaidmuo? Kaip jums žinoma, Eurogrupdabar yra ir įsigaliojus Lisabonos sutarčiai liks neformalia institucija. Todėl Eurogrupnegali priimti oficialių sprendimų, net jei jie susiję tik su euro zonos valstybėmis narėmis, priklausančiomis Europos Sąjungos ekonomikos ir finansų ministrų tarybai. Bet per pastaruosius trejus ketverius metus nuo pat sukūrimo, ypač 2005 m. sausio mėn. pirmininkaujant Jeanui-Claudeui Junkeriui, Eurogrupei pavyko labai patobulinti diskusijų darbotvarkės turinį. Eurogrupės valstybės narės kartu su Komisija ir ECB svarsto nuodugnesnės biudžeto priežiūros ir platesnės ekonominės priežiūros klausimą, kurį minėjau savo įžanginėse pastabose. Eurogruptaip pat dažnai diskutuoja kitais klausimais, susijusiais su euro vaidmeniu išorės veikloje ir euro išorine dimensija. Su mokesčiais susiję klausimai, kaip jums visiems puikiai žinoma, yra labai opi tema. Pagal dabar galiojančią Steigimo sutartį, taip pat pagal Lisabonos sutartį ateityje, sprendimai mokesčių srityje reikalauja pritarimo, todėl nemanau, kad artimiausiu metu bus padaryti kokie nors sprendimų priėmimo tvarkos pakeitimai. Jörg Leichtfried (DE) Gerb. Komisijos nary, mane domina štai koks dalykas. Per pastarąjį dešimtmetį Eurogrupės valstybėse buvo pasiekta didžiulių laimėjimų, todėl kitos šalys, ypač ištikus pastarajai krizei, išreišknorą prie jos prisijungti. Ar Komisija jau planuoja, kurios valstybės ateityje galėtų tapti Eurogrupės narėmis? Ar yra kitų šalių, norinčių prisijungti prie euro zonos, nes narystEurogrupėje pasitvirtino esanti naudinga? Nils Lundgren (SV) Pirma, norėčiau paklausti štai ko: jei Eurogrupės narėse buvo pasiekta tokių didžiulių laimėjimų, tai kodėl, pvz., Italijoje ir Graikijoje per tą dešimtmetį iždo obligacijų palūkanų norma keliais procentiniais punktais didesnnei Vokietijoje? Antra, kodėl Švedijoje palūkanų norma yra 0,4 procentiniu punktu mažesnnei Vokietijoje, o Suomijoje - 0,6 procentiniais punktais didesnė, atsižvelgiant į tai, kad abi šalys yra tinkamai valdomos? Joaquín Almunia Komisijos narys. - Kaip jums žinoma, Slovakija prisijungprie euro zonos šių metų sausio 1 d. , todėl šiandien 16 valstybių narių iš 27 yra visateisės Europos monetarinės sąjungos narės, turinčios bendrą valiutą. Kas dar taps jos narėmis? Komisija negali atsakyti į šį klausimą. Pačios kandidatės, norinčios prisijungti prie euro zonos, pateikia paraišką. Šiuo metu mums žinoma, kurios ES valstybės narės norėtų prisijungti prie euro zonos kuo greičiau, deja, jos neatitinka Steigimo sutartyje nustatytų kriterijų. Kalbu apie Baltijos šalis, Vengriją ir kitas. Taip pat mums žinoma, kad yra dar dvi ES valstybės narės, būtent JK ir Danija, kurioms buvo padaryta išimtis nereikalaujant prisijungti prie euro zonos, kad jos galėtų būti atleistos nuo visoms ES valstybėms narėms taikomo reikalavimo pasirengti ir parengti savo ekonomiką būsimam prisijungimui prie euro zonos. Nežinau, kuri valstybnarpirma po Slovakijos prisijungs prie euro zonos. Tai galėtų būti viena iš dviejų valstybių narių, kurioms buvo padaryta išimtis. Visai galimas dalykas, kad ateinančiais mėnesiais Danija, pvz., atsisakys jai suteiktos išimties teisės ir nutars prisijungti prie euro zonos. Iš esmės Danija atitinka visus Steigimo sutartyje nustatytus kriterijus, taikomus valstybėms narėms, norinčioms prisijungti prie euro zonos, bet tokį sprendimą gali priimti tik Danijos valdžios institucijos, Danijos parlamentas ar galbūt Danijos piliečiai referendumo būdu. Šį rytą paminėjome 10-ąsiais euro metines. Esu tikras, kad per ateinantį dešimtmetį visos ar beveik visos ES valstybės narės prisijungs prie euro zonos, nes šiuo sunkiu krizės metu priklausymo euro zonai privalumai gerokai padidėjo. Prie euro zonos dar neprisijungusios šalys supranta, kad buvimo euro zonoje privalumai daug svarbesni nei įsipareigojimai ar sunkumai, tenkantys euro zonos narėms. Dėl jūsų pastabų. Jei būčiau jūsų vietoje, nereikščiau nuomonės prieš euro zoną palūkanų normos požiūriu. Paklauskite Danijos, kas atsitiko su jos palūkanų normomis šios krizės laikotarpiu. Danija nėra euro zonos narė, kurios valiuta susieta su euru ir kurios centrinis bankas laikosi Europos centrinio banko sprendimų. Rinkos nėra palankios tiems, kurie nėra euro zonoje. Jiems taikomos didesnės rizikos priemokos. Pirmininkė Tema: Pieno produktų kainų kritimas ES rinkose Remiantis duomenimis, pateiktais 2008 m. lapkričio 21 d. Komisijos darbo dokumente dėl kainų kitimo tendencijų stebėsenos, pridedamame prie komunikato dėl maisto kainų Europoje (p. 9), nuo 2007 m. spalio mėn. iki 2008 m. spalio mėn. sviesto kaina ES rinkoje nukrito 30 proc., o pieno miltelių - 40 proc. Regis, abiejų produktų kainos nenumaldomai krinta artėdamos prie intervencinių lygių. Ar Komisija nemano, kad šio prieš metus parengto pasiūlymo dėl pieno kvotų didinimo, kurį patvirtino Parlamentas ir Taryba, turinys turėtų būti pakeistas atsižvelgiant į esamas šių produktų rinkos tendencijas? Ar Komisija mano, kad pagal esamas taisykles nustatytos intervencinės ribos pieno milteliams ir sviestui yra pakankamos, kad būtų išvengta pražūtingų pasekmių ūkininkų finansinei padėčiai tokiuose regionuose kaip Azorų salos, kur ūkininkų veikla visiškai priklauso nuo minėtų pieno produktų rinkos? Mariann Fischer Boel Komisijos narė. - Pirmiausia norėčiau paaiškinti, kokia padėtis buvo prieš kelerius metus. Visi prisimename, kad pieno produktų rinka buvo labai stabili, kainos svyravo tik labai nedaug, bet per pastaruosius kelerius metus padėtis labai pasikeitė. Pirmasis didelis pieno produktų kainų šuolis buvo užfiksuotas 2007 m., labai gerai prisimenu, kad tai įvyko rugpjūčio ir rugsėjo mėn., o pastaraisiais metais tapome tokio paties ar net didesnio masto pieno produktų kainų kritimo liudininkais. Taigi šiandien padėtis tokia, kad kainos labai priartėjo prie intervencinių lygių, o kai kuriose Europos dalyse šios intervencinės ribos jau peržengtos. Galiu patikinti Parlamento narius, kad esu labai susirūpinusi dėl tokio staigaus Europos pieno produktų rinkos pablogėjimo. Mūsų dispozicijoje yra priemonių, kurias galime panaudoti tam, kad būtų paremtas pieno produktų sektorius, ir šių priemonių jau ėmėmės. Priešingai nei esant įprastai padėčiai, kai sviestą leidžiama laikyti privačiuose sandėliuose nuo kovo 1 d., mes nusprendėme leisti tą darytį nuo sausio 1d., taigi ši produktų laikymo privačiuose sandėliuose programa taikoma ir produkcijai, pagamintai gruodžio mėn. Intervencinis produkcijos pirkimas ir grąžinamosios eksporto išmokos - tai dar kitos priemonės, kurias galime panaudoti tam, kad būtų paremtas pieno produkcijos sektorius ar pieno produktų rinkos efektyvumas. Dėl intervencinių sistemų, pradėsiančių veikti kovo mėn. ir todėl apimsiančių produkciją, pagamintą vasario mėn., galiu pasakyti, kad sviestas ir nugriebto pieno milteliai galės būti perkami iki rugpjūčio pabaigos. Pirmiausia bus perkami fiksuoti kiekiai fiksuotomis kainomis, po to, jei bus būtina atsižvelgiant į padėtį, bus skelbiami viešojo pirkimo konkursai. Taip pat norėčiau priminti jums apie padėtį, susidariusią 2007 m. Manau, visi prisimename labai skubią reakciją, kurią gali paliudyti Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės, kai man buvo daromas didžiulis spaudimas reikalaujant nedelsiant - net ne rytoj, o vakar - padidinti kvotas, kad būtų pagerinta padėtis. Taip pat šiandien norėčiau labai aiškiai kalbėti ir pasistengti išsklaidyti vyraujantį neteisingą įsitikinimą, kad labai mažas pieno produktų kainas šiandien nulėmpieno kvotų padidinimas. Tikrovtokia, kad nepaisant kvotų padidinimo 2 proc. balandžio mėn., pieno gamyba sumažėjo. Būtent tą šiandien ir matome, nes kvotų padidinimas yra galimybvalstybėms narėms ir ūkininkams gaminti, bet, žinoma, tai nėra prievolė. Tai aiškiai rodo, kad pieno produktų gamintojai reaguoja į rinkos signalus. Todėl nedideli pakeitimai kvotų sistemoje jokiu būdu negali paaiškinti dabartinio rinkos nepastovumo. Sumažėjęs vartojimo poreikis greičiausiai yra reakcija į praeitais metais išaugusias kainas, nes vartotojai tuomet bandar stengėsi nepirkti kokybiškų ir brangių pieno produktų. Taip pat, žinoma, reikia atsižvelgti į dabartinį ekonominį klimatą. Dėl tos pačios priežasties neturėtume apsigauti manydami, kad pieno produktų rinkos mikrovaldymu padėsime visam sektoriui. Todėl galima padaryti išvadą, kad kvotų sistema nepadėjo užtikrinti rinkos stabilumą. Dėl klausimo, susijusio su padėtimi Azorų salose. Portugalijos valdžios institucijos visomis progomis prašydavo padidinti pieno kvotas šioms saloms, nes Azorų salų pieno produktų sektorius labai konkurencingas ir gamybos didinimas jam naudingas. Esu įsitikinusi, kad didesnės kvotos ir kvotų sistemos panaikinimas bus naudingas pieno produktų sektoriui Azorų salose. Manau, kad taip ir bus, net nepaisant to, kad šios puikios salos yra gana nutolusios ir pienas turi būti gabenamas keliaujant per devynias salas. Baigdama norėčiau patikinti Europos Parlamento narius, kad spręsiu klausimą dėl pieno produktų politikos priemonių labai atsakingai, siekdama užtikrinti veiksmingą pieno produktų sektoriaus apsaugą . Paulo Casaca (PT) Ačiū, kad išaiškinote, gerb. Komisijos nare. Deja, dėl to, kad kvotų padidinimas duos naudos gamybai Azorų salose, nesu nusiteikęs taip optimistiškai kaip jūs. Galiu patikinti jus, kad šis kainų kritimas - šią savaite viename žurnale paskelbtais duomenimis, nuo 2007 m. rugpjūčio mėn. pieno miltelių kaina pasaulio rinkoje jau nukrito daugiau kaip 60 proc. - labai pakenkūkininkų iš autonominio Azorų salų regiono, taip pat, žinoma, iš kelių kitų Europos regionų, finansinei padėčiai. Šios priemonės, kurios, tikiuosi, vis tik pasitvirtins esančios tam tikru mastu veiksmingos, iki šiol nedavjokio rezultato. Būtent todėl, gerb. Komisijos nare, aš prašiau jūsų skirti kuo didesnį dėmesį šiam reikalui. Mariann Fischer Boel Komisijos narė. - Žinote, kad aš visada su džiaugsmu pasirengusi kalbėti ir diskutuoti su jumis klausimais, susijusiais su svarbiu žemės ūkio sektoriumi, taip pat klausimu dėl Azorų salų regiono. Šiandien padėtis rinkoje itin sudėtinga net tik Azorų salose, bet ir visoje Europoje, kur matome, kad kainos krinta artėdamos prie lygio, kurio prieš pusmetį negalėjome net įsivaizduoti. Galiu tik patikinti jus - manau, tikite mano gebėjimu surasti tinkamus sprendimus tinkamu laiku - kad susidarius tokiai padėčiai, mes imsimės rinkos valdymo priemonių. Mairead McGuinness Laimingų Naujųjų metų, gerb. Komisijos nare, nors žinios pieno produktų srityje nėra džiugios. Ar galėčiau konkrečiai paklausti jūsų, gerb. Komisijos nare, - nes jūs užsiminėte apie tam tikrus veiksnius, nulėmusius kainų kritimą - atsižvelgiant į tai, kad mums nebuvo aiškios tokio kainų šuolio priežastys, ar yra atlikta išsami tokio didelio kainų kritimo priežasčių analizė? Ar esate tikra, kad "sveikatos tikrinimo" sistemos reformos pakaks atsižvelgiant į tai, kad ateitis visiškai neaiški? Ar saugumo tinklo priemonių pakaks, jei mes pakirsime gamintojų pasitikėjimą mumis ir jie atsisakys pieno produktų gamybos, kaip tą vykstant matome jau dabar? Mariann Fischer Boel Komisijos narė. - Pirma, manau, kad pieno kainų mažėjimą nulėmne vienas veiksnys. Galbūt svarbiausias iš jų susijęs su tuo, kad Rusijos rinka labai svarbi Europos Sąjungai, bet pastaruoju metu šios šalies ekonominis sektorius labai nuvertėjo, todėl kainos Rusijos vartotojui labai išaugo. Tikslių skaičių nežinau, bet Rusijos ekonomika nuvertėjo ne mažiau kaip 50 proc. Tai nulėmlabai prastėjančią mūsų produktų pardavimo Rusijoje galimybę. Šiandieninę padėtį taip pat nulėmė, kaip minėjau, kainų šuolis 2007 m., dėl kurio žmonės pradėjo mažiau pirkti brangius pieno produktus, bet, žinoma, kainos šiandien nukrito. Dar viena priežastis - neaiški ekonominpadėtis apskritai. Gerb. M. McGuinness klausė, ar mes manome, kad to, ką padarėme "sveikatos tikrinimo" sistemos atžvilgiu, pakaks. Reikalas tas, kad ši sistema, apimanti įvairias paramos skirtingiems sektoriams priemones, nepradės veikti iki 2010 m. sausio 1 d. Diskusijose išryškėjo nauji iššūkiai, todėl atidėjome nepanaudotas lėšas naujiems iššūkiams. Bet visa tai bus pradėta 2009 m. Būtent todėl mes pasiūlėme Europos Parlamentui, Tarybai ir ES ekonomikos ir finansų ministrų tarybai išleisti tam tikrą vadinamųjų nepanaudotų lėšų sumą - iš viso 5 mlrd., sutaupytų žemės ūkio srityje. Kaimo plėtros politikai iš jų jau dabar, 2009 m., bus skirta 1,5 mlrd. Tada Parlamentas ir Taryba pažiūrės, ar galima bus panaudoti kokią nors šių lėšų dalį. Jei prisimenate, naujųjų iššūkių sąraše pieno produktų sektorius taip pat buvo paminėtas. Todėl aš tikiuosi, kad Parlamente bus pasiektas susitarimas dėl šių lėšų dalies panaudojimo sprendžiant problemas, su kuriomis dabar susidūrpieno produktų sektorius. Pirmininkė Tema: Mikrokreditai 2008 m. gegužės mėn. Komisijos narMariann Fischer Boel pasiūlperskirstyti ES lėšas, anksčiau naudotas eksporto subsidijoms, kainų palaikymui ir perteklinės produkcijos saugojimui, panaudojant jas mikrokreditams, kad ūkininkai besivystančiose šalyse galėtų įsigyti sėklų ir trąšų. Mikrokreditai neabejotinai yra svarbi paramos priemonmažinant skurdą ir įgyvendinant tūkstantmečio tikslus. Anksčiau, 2008 m. balandžio mėn., Parlamentas raštiškoje deklaracijoje paragino skirti daugiau lėšų mikrokreditų projektams. Kokių praktinių veiksmų Komisija jau ėmėsi atsakydama į šį pasiūlymą? Jim Allister Ar nėra įprasta, kad atsakius į klausimą raštu būtų leista pateikti du papildomus klausimus? Ar aš nenurodžiau pradžioje, kai buvo pateiktas klausimas Komisijos narei, kad norėsiu pateikti papildomą klausimą? Kodėl man nebuvo suteiktas žodis? Pirmininkė Gerb. J. Allister, aš nežinojau, kad norėjote pateikti papildomą klausimą. Jei žinočiau, žinoma, duočiau jums žodį. Jim Allister Su visa pagarba, bet jūsų darbuotojai patikino, kad mano prašymą užregistravo. Jeigu jūsų darbuotojai žinojo, vadinasi, jūs taip pat turėjote žinoti. Negi jums apie tai nepranešė? Pirmininkė Atsiprašau, bet pasak mano darbuotojų, niekas jūsų nematė. Louis Michel Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, po diskusijų tarp Parlamento ir Tarybos dėl reglamento, kuriuo būtų sukurtas Europos maisto fondas, buvo nuspręsta, priešingai nei siūlKomisija, nenaudoti šio fondo finansavimui 2 biudžeto antraštėje numatytų lėšų. Tačiau 2008 m. gruodžio 16 d. priimtame Europos Parlamento ir Tarybos reglamente yra numatomas 1 mlrd. biudžetas pagal 4 biudžeto antraštę, skirtas 2008-2010 m. laikotarpiui. Šios lėšos bus naudojamos remti žemės ūkį ir maisto saugumo sritį besivystančiose šalyse, kurios labiausiai nukentėjo nuo krizės. Daugelis iš šių priemonių, taip pat priemonės, skirtos žemės ūkio ir kaimo gamybos stiprinimui, turi daug mikrokredito savybių. Parlamentas turės teisę tikrinti šio fondo lėšomis finansuojamo darbo organizavimą, kaip numatyta komitologijos reglamento nuostatose. Galiu pasakyti, kad pradinis paketas, kurį sudaro apytikriai 300 mln. ir kuriame dalyvauja nuo 24 iki 25 šalių, bus pateiktas vasario mėn., o bendras viso fondo biudžeto lėšų panaudojimo planas bet kuriuo atveju bus pateiktas Komisijos ir priimtas iki 2009 m. gegužės 1 d. Komisija apskritai palankiai vertina mikrokreditų ir mikrofinansų institucijų plėtojimą. Šios institucijos ne tik teikia kreditus, bet ir gali pasiūlyti platų finansinių paslaugų spektrą, apimantį taupymo, draudimo produktus, taip pat pinigų pervedimo ir mokėjimo sistemas. Komisija įsipareigojo suteikti galimybę sunkiausioje padėtyje atsidūrusiems ar mažiausias pajamas gaunantiems asmenims pasinaudoti šiomis finansinėmis paslaugomis. Jos nuomone, didžiausia kliūtis plėtojant sunkiausioje padėtyje esantiems asmenims skirtą finansų sistemą yra ne lėšų trūkumas, bet nepakankamas institucinis ir techninis pajėgumas. Būtent todėl Komisija daugiausiai pastangų deda mikrofinansų valdytojų institucinio pajėgumo stiprinimui. Be to, jei mikrofinansų institucijų galimybgauti kapitalą, reikalingą, pvz., tam, kad ji galėtų pradėti plėtoti savo paslaugas kaimo vietovėse, yra ribota, Komisija galės finansuoti šių finansinių institucijų kapitalo poreikį naudodama specializuotų finansų institucijų, tokių kaip Europos investicijų bankas (EIB), kreditų lėšas paskolų teikimui ar kapitalo finansavimui. Tam tikrais atvejais Komisija taip pat galės nuspręsti finansuoti naujų mikrofinansų institucijų steigimą per specializuotas nevyriausybines organizacijas. Be to, pasinaudodamas šiais santykiniais privalumais, EIB tvarko mikrofinansų operacijas per ES biudžeto lėšomis finansuojamų programų paramos fondus, pvz., per Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programos paramos fondą, kai finansuojamos Viduržemio jūros regiono valstybės, ar per Europos plėtros fondą, kai finansuojamos Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regiono šalys. Johan Van Hecke (NL) Gerb. pirmininke, mes visi palankiai vertiname sprendimą skirti 1 mlrd. skurdžiausiems ūkininkams šalyse, kurios labiausiai nukentėjo nuo maisto krizės, bet aš asmeniškai apgailestauju, kad Komisijos pasiūlymas tam panaudoti žemės ūkio srityje likusias nepanaudotas lėšas nebuvo priimtas dėl kai kurių valstybių narių, taip pat vienos Parlamento frakcijos spaudimo. Komisijos narys minėjo, kad Komisija skiria didelį dėmesį mikrokreditams kaip veiksmingai priemonei mažinant skurdą, bet pastaruoju metu iškilo klausimų ir pasigirdo kritikos dėl galimybės gauti šiuos mikrokreditus. Žmonės sako, kad ši priemonskirta miestams, o kaimo gyventojai ja pasinaudoti neturi galimybės. Todėl noriu paklausti Komisijos, ar buvo atliktas išsamus šios priemonės įvertinimas? Louis Michel (FR) Kaip minėjau, mes, žinoma, dirbame, kad būtų sukurtas mechanizmas, kuris turėtų padėti mums iš karto panaudoti šiam tikslui atidėtas lėšas. Mano nuomone, nei dėl fondų pobūdžio, nei dėl jų šaltinio nėra jokios problemos pajėgumo požiūriu. Yra aišku, kad net kaimui skirtų projektų atveju nebus jokių problemų. Todėl galiu nuraminti jus, kad nebus jokių sunkumų ir bet kuriuo atveju į jūsų nuogąstavimus bus atsižvelgta, kaip galėsite įsitikinti, pirmajame pakete, kuris bus parengtas vasario mėn. pabaigoje, taip pat bendrajame plane, kurį numatoma parengti vėliausiai iki gegužės 1 d. Jörg Leichtfried (DE) Turiu tik vieną trumpą klausimą. Ar svarstėte galimybę taikyti šiems mikrokreditams tam tikras kontrolės priemones, kad žmonės būtų skatinami verstis sąžininga prekyba ar ekologine sodininkyste, ir ar tokios priemonės, jūsų nuomone, būtų naudingos? O gal jūs manote, kad iš tikrųjų nesvarbu, ar tokie reikalavimai bus taikomi? Louis Michel (FR) Aš, aišku, negaliu dalyvauti tiesioginiame besivystančių šalių valdyme. Besivystančių šalių politika šioje srityje dažniausiai labai silpna. Manau, supratau jūsų klausimo esmę. Jūsų pasiūlytas požiūris perspektyvus. Taip pat suprantu, ko tokiu požiūriu siekiate. Galbūt aš galėčiau grįžti prie šio klausimo ir pasistengti įtraukti jį į dabar vykstančias diskusijas, o paskui kartu su jumis apsvarstyti, kaip tą galima būtų organizuoti. Manau, kalbate apie paskatas, kurios padėtų mums nukreipti tam tikrą politiką mažų šeimos ūkių ir t. t. link. Man atrodo, kad ekologinsodininkystdaugeliui besivystančių šalių, be abejo, yra nebloga pasirinkimo galimybė, bet su sąlyga, kad bus įmanoma sukurti sektorius. Būtent tai man labiausiai rūpi. Jei galėsime sukurti sektorių šalyje, turinčioje žemės ūkio produkcijos perteklių, tai, žinoma, turėtume įdomią diversifikaciją su gera pridėtine verte. Šiaip ar taip, aiškiai matau, kad jūsų pasiūlymas naudingas, ir pažadu suteikti jums galimybę dirbti kartu su mano darbuotojais svarstant, kaip įtraukti šį klausimą į mūsų diskusijas. Mairead McGuinness Ar Komisijos nariui nekelia susirūpinimo tai, kad maisto saugumo pasaulio mastu klausimas, kuris iš dalies tiesiogiai susijęs su mūsų dabar svarstomu klausimu, dėl dabartinės ekonominės krizės "nuslydo" nuo politinės darbotvarkės? Kokių veiksmų Komisija imasi, kad būtų užtikrintas deramas politikų dėmesys šiam labai svarbiam klausimui, nes kiekvieną dieną nuo alkio ir bado miršta 30 000 vaikų? Louis Michel (FR) Mane kartais stebina tokie klausimai, ne todėl, kad mes nekalbame apie šiuos dalykus ir nesprendžiame jų savo kasdieniame darbe. Savo klausimu jūs norėjote pasakyti, kad Komisija nenori tęsti darbo, kuris buvo pradėtas daugiausia Komisijos pastangomis, taip pat padedant ir remiant Parlamentui. Noriu jus patikinti, kad taip nėra. Įdomu, kad nuo tada, kai prieš kelis mėnesius maisto krizės sąlygomis kainos nukrito, kai kam galėjo susidaryti nuomonė, kad problema jau išspręsta. Nors kainos nukrito, jos jau nebus tokios žemos kaip anksčiau. Todėl jūs teisingai atkreipėte dėmesį į tai, kad maisto krizdar tęsiasi ir ne vienerius metus bus tikra problema. Būkite tikri, kad labai įdėmiai stebėsiu, kaip sprendžiamas šis klausimas, ir jo neužmiršiu. Pirmininkė Tema: Biudžeto reforma Komisijos viešųjų konsultacijų dėl pranešimo "Biudžeto reforma permainoms Europoje" rezultatai parodė, kad Komisija turi padidinti biudžeto vykdymo efektyvumą ir veiksmingumą didindama skaidrumą ir gerindama galimybę visuomenei susipažinti su tuo, kaip naudojamos biudžeto lėšos. Be to, Audito rūmai neseniai paskelbtoje savo 2007 m. ataskaitoje pateikįvairias rekomendacijas dėl išlaidų ir rizikos pusiausvyros užtikrinimui, stebėsenai ir ataskaitų teikimui skirtų priemonių supaprastinimo, taip pat dėl valstybių narių teikiamos informacijos ir vykdomos kontrolės tobulinimo. Ar gali Komisija pasakyti, kokių žingsnių ji ketina imtis atsižvelgdama į šių viešųjų konsultacijų rezultatus ir Audito rūmų rekomendacijas biudžeto vykdymo gerinimo ir adminsitracinės naštos mažinimo požiūriu? Dalia Grybauskaitė Komisijos narė. - Šiandien turiu du klausimus dėl biudžeto reformos, kurių vienas yra bendresnio pobūdžio, o kitas labiau susijęs su žemės ūkiu. Labai džiaugiuosi, kad turiu bent du klausimus, nes mes visada siekiame didesnio Parlamento dėmesio šiai sričiai. Dėl pirmojo klausimo, kuris yra bendresnio pobūdžio ir labiau susijęs su Europos biudžeto vykdymo efektyvumu ir veiksmingumu. Vieną viešųjų konsultacijų dalį sudarkonkretūs klausimai, susiję su tuo, kaip padaryti Europos biudžeto vykdymą efektyvesnį, greitesnį, paprastesnį ir skaidresnį. Viešųjų konsultacijų rezultatai aiškiai parodė, kad būtina užtikrinti didesnį Europos biudžeto vykdymo efektyvumą ir veiksmingumą, ypač supaprastinant biudžeto struktūrą ir jo administracinę kontrolę. Šioje srityje buvo nustatyta nemažai klausimų, kurie Komisijoje jau įgauna konkretų pavidalą. Kai kurie iš šių klausimų numatyti Europos skaidrumo iniciatyvoje, kuri suteikgalimybę Komisijai jau duoti pirmąjį atsaką į būtinybę padidinti biudžeto atvirumą. Konsultacijų metu iškilo ir kitų klausimų, vertų mūsų dėmesio. Vienas iš jų - šiuo metu biudžete neplanuojamų išlaidų įtraukimas. Tai, žinoma, padės padidinti sinergiją, teisėtumą ir supaprastinti administravimą, bet šioje srityje mums ilgą laiką nesiseka. Jums tai žinoma. Valstybių narių atsakomyb- tai dar vienas svarbus klausimas. Svarbu, kad valstybių narių, kurios valdo daugiau kaip 80 proc. Europos biudžeto, atsakomybbūtų toliau didinama, ypač bendrai valdomose srityse. Būtina aiškiau nustatyti valstybių narių ir Komisijos atsakomybės sritis. Jei patvirtinsime Lisabonos sutartį, šioje srityje, tikėkimės, mums taip pat pavyks iš dalies pagerinti padėtį. Trečiasis klausimas susijęs su mūsų biudžeto nelankstumu. Dabartinis Europos biudžetas dar pernelyg griežtas ir tą parodpastaruoju metu vykusios derybos dėl maisto fondo ir Europos ekonomikos atkūrimo plano, ypač atsižvelgiant į esamą padėtį. Taip pat turime problemų gamtinių dujų tiekimo Europoje srityje, nes negalime susitarti su valstybėmis narėmis dėl investicijų į būsimus projektus, pvz., dėl elektros jungčių ar dujų saugyklos. Tai dar kartą parodo, kiek mums reikia investuoti į Europos biudžeto operatyvinį pajėgumą reaguoti į permainas. Trečioji konsultacijose minėtų problemų grupsusijusi su būtinybe mažinti administracinę naštą. Šiuo atžvilgiu Komisija jau prisiėmįsipareigojimus. Integruotos vidaus kontrolės sistemos sukūrimo veiksmų plane Komisija įsipareigojo pateikti pasiūlymus dėl taisyklių, pagal kurias nustatomas išlaidų tinkamumas, supaprastinimo. Pagal naujas taisykles bus išplėstas vienkartinių ar pastovaus dydžio išmokų panaudojimas, kai tai būtina. Savo neseniai paskelbtame komunikate dėl leistinos rizikos Komisija siūlo pakeisti kontrolės sistemą iš naujo apibrėžiant rizikos tikslus ir leistiną paklaidą. Mes tikimės Parlamento paramos šiose politinėse diskusijose ir vėliau derantis su Taryba. Komisija laukia Parlamento paramos apskritai racionalizuojant ir supaprastinant biudžeto vykdymą ir svarstant būsimus teisėkūros pasiūlymus. Dėkoju už jūsų klausimą. Tai mažiausiai patrauklus klausimas iš klausimų, kuriuos įprastai gauname, nes jį dažnai laiko esant pernelyg techninio pobūdžio. Kad ir kokius gerus politinius sprendimus priimsime, jei neturėsime veiksmingo biudžeto vykdymo mechanizmo, teigiamų rezultatų nesulauksime. Marian Harkin Dėkui už išsamų atsakymą, gerb. Komisijos nare. Jūs minėjote valstybių narių atsakomybę. Ar galite pasakyti, kokia pažanga daroma siekiant supaprastinti tinkamų išlaidų nustatymo taisykles ir didesniu mastu panaudoti vienkartines išmokas, ypač struktūrinių fondų srityje? Mano antrasis klausimas susijęs su pačiu konsultacijų dokumentu ir didžia dalimi neigiamu atsaku žemės ūkio atžvilgiu. Konsultacijų dokumente pateiktame ateities iššūkių sąraše matau diversifikaciją, mokslo ir techninę pažangą, žinių ekonomiką, klimato kaitą ir energetinį saugumą, bet pasigendu maisto saugumo. Taigi ar nėra taip, kad neigiamą atsaką žemės ūkio atžvilgiu nulėmpats konsultacijų dokumentas? Silvia-Adriana Ţicău (RO) Norėčiau priminti, kad 2009 m. yra Europos kūrybiškumo ir naujovių metai. Taip pat yra dar viena prioritetinsritis - klimato kaita. Neturėtume užmiršti, kad Europos ekonomikos atkūrimo plane numatyta būtinybfinansuoti prioritetines infrastruktūras, pvz. energetikos ir transporto sektoriuose, taip pat yra mūsų prioritetas. Kaip šie prioritetai perteikti biudžeto reformoje? Dalia Grybauskaitė Komisijos narė. - Taigi gavau tris papildomus klausimus. Dėl struktūrinių fondų ir ką šiuo atžvilgiu jau darome. Derinant su Parlamentu 2009 m. biudžetą jau buvo susitarta ir pareikšta, kad mes paspartinsime struktūrinių fondų įsavinimą ir padarysime sprendimų, įskaitant sprendimus dėl to, kaip struktūrinių fondų lėšos turėtų būti panaudotos, priėmimo procesą lankstesnį valstybių narių atžvilgiu. Tai taip pat numatyta mūsų ekonomikos atkūrimo plane. Tai labai svarbu spartinant struktūrinių fondų lėšų įsavinimą. Mūsų skaičiavimu, vien tik 2009 m. galės būti įsavinta 6 mlrd. Tai mūsų įsipareigojimas Parlamentui, dėl kurio taip pat susitarėme su valstybėmis narėmis Taryboje, kuri parėmšias pastangas. Todėl Komisija pateikdu pasiūlymų dėl reglamentų pakeitimo paketus, kurie, tikiuosi, jau yra svarstomi Parlamente, bent Regioninės plėtros komitete, ir Taryboje. Tikimės, kad pasiūlymai labai greitai bus priimti, kad valstybės narės galėtų pradėti taikyti šiuos reglamentus. Dėl maisto saugumo ir BŽŪP. Labai įdomu buvo išgirsti jūsų klausimą ir įsivaizduoju, kokius klausimus gausiu iš kitų Parlamento narių. Klausimai, susiję su BŽŪP, apskritai labai opūs. Konsultacijų procese mes buvome labai kritikuojami dėl BŽŪP, ne dėl pačios politikos, bet dėl pagalbos kokybės ir gebėjimo reaguoti laiku. Pagal savo pobūdį ši politika gana brangiai mums kainuoja ir būtent taip dauguma konsultacijų dalyvių ją suvokė. Žinoma, jūs visiškai teisūs, nes mes taip pat manome, kad artimiausioje ateityje ir vidutiniuoju laikotarpiu ši politika keisis investuojant daugiau į aplinkos ir sveikatos apsaugos aspektus, įskaitant maisto saugumą. Tokią mes matome BŽŪP vidutiniuoju laikotarpiu. Tačiau, žinoma, ne visiems dalyviams viskas tiko. Mes stengėmės būti kuo objektyvesni. Mes paskelbėme visą konsultacijų medžiagą. Ši medžiaga buvo aptarta lapkričio mėn. įvykusioje konferencijoje, kuriai pirmininkavo Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso, ir viskas, įskaitant specialistų atlikto tyrimo medžiagą, konsultacijų medžiagą ir santrauką, yra paskelbta. Taigi visa medžiaga yra vieša ir su ja galima susipažinti, bet tai dar nėra mūsų nuomonė. Mes stengėmės būti objektyvūs ir neprisirišti prie kokios nors vienos nuomonės, bet išgirsti visuomenės reakciją. Mes norėjome sužinoti objektyvią nuomonę, kaip mūsų politika ar biudžetas vertinami iš šono, kad galėtume į tai atsižvelgti priimdami politinius sprendimus ateityje. Trečiuoju klausimu dėl prioriteto norėčiau pasakyti, kad jūs visiškai teisūs. Visi apie tai diskutuoja. Mes žinome, ką turime daryti. Tą taip pat žino valstybės narės, vyriausybės, bet ne visada sutaria, kai kalbama apie pinigus. Derybose dėl biudžeto įprastai susitelkiama ties "teisingos grąžos" principu. Kas gali užtikrinti "teisingą grąžą"? Ypač dabar, esant ekonomikos nuosmukiui, kai mums reikia spręsti sudėtingas problemas, susijusias su energetika ir išorės pasauliu, kai mums, Komisijai ir Parlamentui, vėl reikia susitelkti į strateginį tikslą - parengti strateginį dokumentą dėl biudžeto reformos. Pirmininkė Tema: ES biudžeto reforma Ar Komisiją tenkina pastaruoju metu įvykusiose viešosiose konsultacijose dėl pranešimo "Biudžeto reforma permainoms Europoje" perteikta daugumos Europos piliečių nuomonė, kitaip tariant, ar ši "viena žinia", surinkta iš "šimtų balsų", iš tikrųjų perteikia visos ES nuomonę? Kokios pagrindinės išvados gali būti padarytos ir kokie pokyčiai naudojant ES biudžeto lėšas ateityje, jos nuomone, bus didžiausi? Konkrečiai, kokių biudžeto reformų Komisija tikisi žemės ūkio atžvilgiu? Dalia Grybauskaitė Komisijos narė. - Man pateiktame klausime pagrindinis dėmesys sutelktas į konsultacijų rezultatą žemės ūkio atžvilgiu, bet ši tema taip pat apima bendro pobūdžio klausimus, taigi būtent nuo jų norėčiau pradėti. Dėl mūsų pradėtų konsultacijų. Mes esame labai patenkinti šiomis konsultacijomis, nes tai buvo pirmosios tokios atviros diskusijos, kuriose galėjo dalyvauti visi norintieji per visą Europos istoriją. Konsultacijose dalyvavo nevyriausybinės organizacijos, vyriausybės, specialistų organizacijos ir pilietinvisuomenė. Jų indėlis mums buvo ir bus labai naudingas. Konsultacijos, žinoma, perteiklabai platų skirtingų nuomonių ir perspektyvų spektrą, kurio negalima apibendrinti išskiriant vieną ar kelias konkrečias mintis, bet konsultacijose išreikštos nuomonės didele dalimi patvirtino bendrą Komisijos požiūrį į biudžeto reformą, kuria siekiama sukurti strateginę viziją, kaip padidinti europinę pridėtinę vertę, gaunamą iš kiekvieno išleisto ES biudžeto euro. Šis indėlis padės mums sukonkretinti kriterijus ir požiūrį, kuriais vadovaujantis galima bus užtikrinti Europos biudžeto stabilumą ir operatyvumą reaguojant į pokyčius. Dauguma konsultacijų dalyvių sutinka, kad biudžetas laikui bėgant labai pakito, bet tik nedaugelį tenkina dabartinjo struktūra. Konsultacijos padėjo nustatyti prioritetus iššūkių, kuriuos Europai teks spręsti, požiūriu, iš kurių svarbiausi yra klimato kaita ir Europos konkurencingumas pasaulio mastu. Konsultacijų dalyviai taip pat pasiūlplatų reformų, kurias galima būtų įgyvendinti konkrečios ES biudžeto lėšų panaudojimo politikos, finansų sistemos ir biudžeto vykdymo srityse, spektrą. Smulkesninformacija, kaip minėjau, pateikta Komisijos interneto svetainėse. Galiausiai dėl žemės ūkio. Konsultacijos parodė, kad dėl būtinybės tęsti BŽŪP reformą vis daugiau sutariama. Vieni mano, kad mes turėtumėme tęsti anksčiau pradėtą "sveikatos tikrinimo" reformą, orientuotą į peržiūrą vidutiniuoju laikotarpiu, kiti pasisako už radikalesnes permainas. Dauguma konsultacijų dalyvių pabrėžbūtinybę reformuoti BŽŪP susitelkiant ties Europos žemės ūkio konkurencingumu, atsaku į klimato kaitą, taip pat maisto saugos ir kokybės reikalavimais ir kitais tikslais, susijusiais su aplinkos apsauga. Nuomonės skiriasi, tačiau tik dėl būtinos reformos pobūdžio ir masto. Komisijos lūkesčių dėl pagrindinių ES biudžeto lėšomis finansuojamų sričių, ypač žemės ūkio sektoriuje, atžvilgiu norėčiau pasakyti, kad darbas vyksta konsultacijų, techninio įvertinimo, mokslininkų indėlio ir sektorių politikos formavimo diskusijų pagrindu. Šie lūkesčiai bus perteikti mūsų atsake, kurį pateiksime šiais metais, o vėliau Komisija parengs mūsų strateginį dokumentą. Aš labai tikiuosi, kad mes galėsime bendradarbiauti su jumis ir bendromis jėgomis tinkamai atlikti mūsų pareigą. Mairead McGuinness Dėkoju, gerb. Komisijos nare, už atsakymą, taip pat už pastabas dėl Marianos Harkin žodžių apie maisto saugumą. Manau, tai didelspraga rinkoje. Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į pranešimą, kurį aš parengiau ir dėl kurio Parlamentas šiandien balsavo didžiąja dauguma paremdamas BŽŪP ir jos vaidmenį užtikrinant maisto saugumą pasaulio mastu, taip pat į mūsų diskusijas dėl mažėjančių pienininkystės ūkių pajamų. Tiems, kurie siūlo radikalias reformas, reikėtų pasitikrinti, ar neatitrūko nuo realybės. Kalbame apie maistą Europos piliečiams ir pajamas tų, kurie gyvena ir dirba kaime. Norėčiau, kad ateityje į tai atsižvelgtumėte. Göran Färm (SV) Turiu trumpą klausimą Komisijos narei. Aš dalyvavau puikiai surengtoje gruodžio mėn. įvykusioje Komisijos konferencijoje dėl biudžeto persvarstymo vidutiniuoju laikotarpiu. Šioje konferencijoje Komisijos narpuikiai ir energingai kalbėjo apie tai, kaip svarbu, kad pasiūlymai dėl pakeitimų būtų pateikti dabar. Tačiau dabar mus pasiekgandai, kad pasiūlymai dėl biudžeto persvarstymo vidutiniuoju laikotarpiu bus pateikti tik po Europos Parlamento rinkimų ir rugsėjo mėn. vyksiančių Vokietijos federalinės valdžios rinkimų. Mano klausimas paprastas: Komisijos narpateiks pasiūlymą dėl biudžeto persvarstymo iki vasaros ar po rinkimų Vokietijoje? Justas Vincas Paleckis (LT) Gerb. Komisijos nare, norėčiau padėkoti už tikslius ir atvirus klausimus ir pasakyti, kad diskusijos dėl biudžeto reformos tęsiasi jau kurį laiką, jau metai ir ilgiau. Kokia finansinės krizės įtaka šioms diskusijoms? Taip pat norėčiau sužinoti, ar reformuojant biudžetą bus ieškoma kažkokių išeičių, kad ateityje išvengtume tokių finansinių krizių, kurias išgyvename dabar? Dalia Grybauskaitė Komisijos narė. - Dėl būtinybės pasitikrinti, ar neatitrūkome nuo realybės, aš visiškai sutinku, kad visi mūsų sprendimai, ypač strateginiai, politiniu požiūriu turi būti priimami labai atsakingai. Neturėtume keisti to, kas geriausia, bet reikėtų atsikratyti to, kas paseno ir neveiksminga. Dėl biudžeto persvarstymo vidutiniuoju laikotarpiu. Manau, čia įvyko nesusipratimas. Mūsų niekada nebuvo prašyta parengti pasiūlymą dėl Europos biudžeto persvarstymo vidutiniuoju laikotarpiu. Mūsų buvo paprašyta parengti išsamų biudžeto reformos dokumentą iki 2009 m. pabaigos, paliekant teisę patiems apsispręsti dėl konkretaus laiko. Galbūt tokį dokumentą pateiksime, kai politiniu požiūriu bus tinkamas laikas ar kai galėsime pateikti efektyvesnį ir veiksmingesnį atsaką. Aš norėčiau, kad šis dokumentas būtų parengtas kuo anksčiau, galbūt pavasarį. Bet turiu pasitikrinti, ar neatitrūkau nuo realybės, nes mūsų laukia rinkimai, galbūt Lisabonos sutarties ratifikavimas ir pan. Mes neturėtume praleisti progos pateikti gerą pasiūlymą ir leisti numatytiems įvykiams jį užgožti. Galutinę datą nustatys Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso, bet mes, ši Komisija, jau esame pasirengę atlikti darbą. (LT) J. Palecki, jūsų klausimai yra iš tikrųjų labai svarbūs, labai gilūs ir netgi sakyčiau gilesni ir svarbesni, negu visas Europos biudžetas galėtų atsakyti. Iš tiesų jūsų klausimai strateginiai, o į tokią finansinę krizę, kokia įvyko, joks biudžetas operatyviai reaguoti negalėjo ir ateityje negalės. Europos biudžetas tik 1 proc. nuo bendro produkto, o finansinkrizkilo didesne dalimi ne dėl pinigų stokos, o dėl galbūt, sakyčiau, priežiūros funkcijų, dėl finansinės sistemos globalizacijos, jos monopolizacijos ir dėl daugelio kitų priežasčių. Europos biudžetas, kaip labai nedidelis tarptautinės organizacijos biudžetas, be abejo, turi tam tikrą instrumentų rinkinį, bet jis tikrai nėra didelis. Ir tas rinkinys didesne dalimi susideda ne iš pačių finansų ar pinigų, o daugiau iš reguliacinių priemonių, kontrolinių priemonių, rekomendacinių priemonių, įskaitant ir makroekonominės politikos srityje. Ir tai yra, ko gero, netgi svarbiau, negu kiek konkrečiai pinigų mes turime ar galime įdėti. Taigi šiuo metu mes iš tiesų turime globalizacijos fondą, turime lankstumo ir kitus instrumentus, bet jie nėra labai efektyvūs ir operatyvūs. Būtent dėl to mūsų "Recovery" plane Komisija pasiūlinvestuoti tuos 5 milijardus į strateginius elektros jungčių ir kitų energetinių infrastruktūros projektų struktūrinius pasikeitimus ir kol kas šalys neskuba ir nelabai noriai diskutuoja šiuo klausimu. Būtent krizrodo, kad investuoti į strateginius, energetinius ir kitus bendrus europinius projektus be galo svarbu. Ir aš labai tikiuosi, kad ši krizbus viena iš tų pamokų, į kurias Europai reikia labai rimtai atsižvelgti. Taip pat tikiuosi, kad ji turėtų padėti susikoncentruoti ir ateityje Europos biudžetą naudoti tik ten, kur galime gauti didžiausią naudą, nes jis pernelyg mažas, kad aprėptų viską ir išspręstų viską. Taigi, į jūsų labai tokius bendrus klausimus nėra lengva atsakyti, bet kaip minėjau, aš labai tikiuosi, kad ši krizinsituacija pasaulyje ir ekonomikos nuosmukis, kuris dabar matomas visoje Europoje, iš tiesų turėtų padėti politikams investuoti daugiau į europinę strategiją. Pirmininkė Tema: Nusikaltimai internetinėje erdvėje Technologijoms tobulėjant ir vis daugiau žmonių pradedant naudoti internetą tampa vis sunkiau kovoti su nusikaltimais internetinėje erdvėje. Ką Komisija daro šioje srityje ES lygmeniu? Jacques Barrot Gerb. pirmininke, atsakydamas į gerb. S. Ó. Neachtain klausimą norėčiau pasakyti, kad Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir kitomis Europos Sąjungos institucijomis, jau ilgą laiką vykdo kovos su nusikaltimais internetinėje erdvėje politiką. Komisija padeda kovoti su nusikaltimais internetinėje erdvėje keturiais būdais: skatindama valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, sudarydama sąlygas viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimui partnerystės pagrindu, plėtodama įvairias teisės priemones ir, galiausiai, bendradarbiaudama su trečiosiomis šalimis. 2007 m. komunikatas "Bendrosios politikos, skirtos kovai su elektroniniais nusikaltimais, linkme" suteikgalimybę Komisijai skatinti valstybių narių teisėsaugos institucijų keitimąsi informacija elektroninių nusikaltimų srityje dvišalio bendradarbiavimo pagrindu ar per Interpolą. Valstybės narės privalo paskirti nuolatines įstaigas pasiteirauti, per kurias kitos valstybės narės galėtų kreiptis dėl pagalbos ar informacijos. Komisija taip pat padėjo rengti Tarybos išvadas dėl kovos su elektroniniais nusikaltimais strategijos, priimtas praeitų metų lapkričio mėn. Šioje strategijoje siūlomos priemonės, skirtos valstybių narių bendradarbiavimo kovojant su nusikaltimais internetinėje erdvėje, tokiais kaip vaikų pornografija, terorizmas, atakos prieš informacines sistemas ir sukčiavimas, stiprinimui. Būtina sukurti sistemas, skirtas pranešimams apie nusikaltimus internetinėje erdvėje, taip centralizuojant informaciją apie elektroninius nusikaltimus, kad ji vėliau galėtų būti perduota Interpolui tikrinti. Komisija taip pat plėtoja teisėsaugos institucijų ir privataus sektoriaus bendradarbiavimo partnerystės pagrindu politiką kovos su nusikaltimais internetinėje erdvėje. 2008 m. gruodžio 8 d. ES teisingumo ir vidaus reikalų ministrų taryba pateikrekomendacijas dėl bendradarbiavimo tarp valstybės ir privataus sektorių kovojant su nusikaltimais internetinėje erdvėje. Komisija taip pat nori sukurti Europos finansinę koaliciją, skirtą kovai su komerciniu vaizdinės vaikų pornografijos medžiagos platinimu. Šią koaliciją ketinama sukurti siekiant suburti įvairių šalių iš valstybės ir privataus sektorių pastangas kovojant su vaizdinės vaikų pornografijos medžiagos gamyba, platinimu ir prekyba internete. Komisija atliko svarbų vaidmenį rengiant įstatymus, kuriuose nustatomi būtinieji reikalavimai dėl galiojančios baudžiamosios teisės nuostatų suderinimo. Taigi buvo priimtas Pamatinis sprendimas 2005/222/TVR dėl atakų prieš informacines sistemas ir Pamatinis sprendimas 2004/68/TVR dėl kovos su lytiniu vaikų išnaudojimu ir vaikų pornografija. Komisija dabar ieško būdų, kaip patobulinti atsižvelgiant į esamas sąlygas ir įgyvendinti šias priemones. Baigdamas norėčiau priminti, kad internetas - tai pasaulinis informacijos tinklas. Europos Sąjunga negali savo nuožiūra reglamentuoti jo veiklos. Todėl Komisija tikisi, kad jai pavyks paskatinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje, ir ketina šiais metais surengti susitikimą su tarptautinėmis organizacijomis ir ES įstaigomis, kad būtų pabandyta suderinti jų atitinkamą veiklą. Toks mano atsakymas gerb. S. Ó Neachtain. Seán Ó Neachtain (GA) Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už atsakymą. Gerb. Komisijos nary, dar norėčiau pateikti jums papildomą klausimą dėl bauginimo ir šmeižto internetinėje erdvėje. Bauginimo ir šmeižto aukomis dažniausiai tampa jaunimas, bendraujantis socialinių tinklų svetainėse, pvz., "Bebo" ar "Facebook", todėl tam turi būti padarytas galas. Kokių priemonių Europos Sąjunga ketina imtis siekdama atkreipti didesnį visuomenės dėmesį į tai? Silvia-Adriana Ţicău (RO) Norėčiau paklausti, kokių priemonių Komisija ketina imtis, kad valstybės narės galėtų priimti Europos Tarybos konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų, kokį veiksmų planą Komisija numatė, kad būtų padaryti patobulinimai ir stiprinama kova su elektroniniais nusikaltimais, ir kokias priemones ji numatdėl skaitmeninio parašo. Den Dover Aš palankiai vertinu tai, apie ką Komisijos narys iki šiol kalbėjo atsakydamas į jam pateiktą klausimą, bet taip pat norėčiau paprašyti jo užtikrinti, kad visais atvejais šioje srityje būtų gerbiamos žmogaus teisės. Kitaip tariant, aš visais atžvilgiais palaikau pastangas padaryti galą nusikaltimams internetinėje erdvėje, bet ar mes galime užtikrinti, kad policijos ir panašių institucijų įsikišimas pernelyg nesuvaržys įmonių, teikiančių interneto paslaugas visuomenei, kuri naudojasi internetu savo malonumui, veiklos? Jacques Barrot (FR) Gerb. pirmininke, jūs teisingai leidote pateikti šį klausimą dėl žmogaus teisių ir kovos su nusikaltimais internetinėje erdvėje, todėl atsakysiu į jį iš karto. Mes iš tikrųjų turime būti labai dėmesingi tam, kad kovojant su nusikaltimais internetinėje erdvėje būtų gerbiamos žmogaus teisės, aš net pasakyčiau, kad turime reikalauti pagarbos žmogaus teisėms. Stokholmo daugiametėje programoje, kurią numatyta įgyvendinti 2010-2014 m., bus visa dalis, skirta kovai su elektroniniais nusikaltimais. Jau minėjau pirmiau ir norėčiau dar kartą pakartoti, gerb. S. Ó Neachtain, mūsų tikslas - sukurti Stebėjimo centrą Europole, kuris padėtų mums geriau koordinuoti institucijų, atsakingų už įtartinų svetainių, kuriose platinama, ypač pažeidžiamai auditorijai, vaikų pornografija, stebėseną, veiklą. Jūs teisi, mes taip pat turime išsiaiškinti, kokiais būdais jaunimas viliojamas lankytis tam tikrose svetainėse, kurių kūrėjai ar lankytojai kokiu nors būdu gali kelti jiems pavojų. Tiek galiu pasakyti atsakydamas į jūsų klausimą. Norėčiau pakartoti, kad tai yra visapusiška strategija, kuri dabar, kai turime daugiau žinių apie galimus pavojus internete, turi būti įgyvendinama tikslingiau nei pirmiau. Taip pat puoselėju dideles viltis dėl Europos finansinės koalicijos prieš komercinį vaikų pornografijos medžiagos platinimą. Mes subursime skirtingas organizacijas iš valstybės ir privataus sektorių kovai su vaizdinės vaikų pornografijos medžiagos gamyba, platinimu ir prekyba internete, taip pat stengsimės nustatyti asmenis, kurie verčiasi šia veikla, ir juos sulaikyti. Jei vykdant komitologijos procedūrą mums pavyks pasiekti susitarimą dėl finansavimo, tikiuosi ši koalicija bus sukurta 2009 m. vasario mėn. Iš anksto dėkoju Parlamentui už paramą sprendžiant šį klausimą. Pirmininkė Tema: Teroristų grasinimai Lapkričio mėn. mus pasiekžinia apie teroristų išpuolius Mumbajuje, sukėlusius grėsmę daugybės ES piliečių gyvybei. Atsižvelgiant į sprogimus, įvykusius Madride ir Londone atitinkamai 2004 ir 2005 m., tampa aišku, kad panašūs teroristų išpuoliai galimi ir ES. Ar gali Komisija pasakyti, ką ES daro tam, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas ir keitimasis informacija tarp valstybių narių policijos pajėgų kovos su terorizmu srityje? Jacques Barrot Gerb. pirmininke, atsakysiu į gerb. L. Aylwardo klausimą. Kad su terorizmu ir kitais rimtais nusikaltimas būtų kovojama veiksmingai, svarbiausia užtikrinti galimybę tinkamiems žmonėms naudotis tinkama informacija tinkamu laiku, o tai didžiulis iššūkis Europos Sąjungos lygmeniu. Mes stengiamės skatinti veiksmingą keitimąsi informacija tarp valstybių narių policijos pajėgų ir sudaryti tam sąlygas. 2006 m. gruodžio 18 d. pamatiniu sprendimu, dar vadinamu Švedijos sprendimu, kurį visos valstybės narės turėjo įgyvendinti iki 2008 m. gruodžio mėn. vidurio, t. y. visai neseniai, sukuriama bendra teisės sistema operatyviam valstybių narių teisėsaugos institucijų keitimuisi informacija ir žiniomis. Šiame pamatiniame sprendime nustatoma, kad kai vienos valstybės narės policijos pajėgos gauna paklausimą, į jį turi būti atsakoma vadovaujantis tais pačiais kriterijais, kurie taikomi nacionalinių paklausimų atžvilgiu. Tai vienas iš būdų spręsti šį klausimą. Dar vienas pavyzdys - 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas, vadinamas "Prüm" sprendimu. Jame nustatomas mechanizmas, skirtas keitimuisi ypatingos rūšies duomenimis, pvz., pirštų atspaudais, DNR duomenims ir informacija, susijusia su transporto priemonių registracija. Visa tai gali padėti sėkmingai tirti nusikaltimus. Pagal Tarybos sprendimą "Prüm" valstybės narės privalo suteikti viena kitai ribotą galimybę naudoti jų duomenų bazėse saugomus DNR duomenis ir pirštų atspaudus atliekant šių duomenų tikrinimą palyginimo būdu. Tai labai naudinga, nes šiuo pamatiniu sprendimu užtikrinamas labai veiksmingas keitimasis DNR duomenimis ir pirštų atspaudais. Europolas taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį. Europolo informacinsistema suteikia galimybę valstybėms narėms išsiaiškinti, ar kitos valstybės narės teisėsaugos institucijos turi kokios nors informacijos, būtinos vykdant operatyvinę veiklą. Žinoma, kad Europolas galėtų atlikti šį vaidmenį, būtina, kad valstybės narės deramai prisidėtų prie EIS. Savaime aišku, dabar mes turime suplanuoti naujas priemones keitimuisi informacija kitoje penkerių metų programoje, kuri bus pradėta įgyvendinus Hagos programą. Šia penkerių metų programa turėsime įtvirtinti suderintą ir nuoseklų požiūrį į keitimąsi informacija, taip pat sukurti Europos Sąjungos informacijos valdymo strategiją. Tačiau keičiantis informacija, žinoma, gali kilti problemų, susijusių su asmens duomenų apsauga. Strategijoje turės būti nustatytas bendras požiūris į keitimąsi informacija, tenkinantis policijos poreikius ir IT sistemų suderinamumo reikalavimą. Toks mano atsakymas į gerb. L. Aylwardo pateiktą klausimą. Liam Aylward Norėčiau padėkoti gerb. Komisijos nariui už atsakymą. Leiskite pateikti dar vieną labai trumpą klausimą: ką Europos Sąjunga daro, kad Europos Sąjungoje esančių teroristų turtas būtų konfiskuotas, ir kiek nusikaltėlių turto konfiskavimo biurų dabar yra Europos Sąjungoje? Avril Doyle Norėčiau, kad gerb. Komisijos narys pasakytų, ar visos 27 valstybės narės bendradarbiauja keičiantis informacija tarp policijos pajėgų. Jeigu ne, kurios valstybės narės laikosi kitokios pozicijos? Ar Airija nepaprašė, kad jai šioje srityje būtų taikoma išimtis? Paul Rübig (DE) Gerb. Komisijos nary, norėčiau paklausti, ar vykdoma kokia nors saugumo ir saugos politika, susijusi su teroristų išpuolių grėsme atominės energetikos objektams? Jacques Barrot (FR) Esame įpusėję tyrimą dėl lėšų, gautų vykdant šią neteisėtą veiklą, konfiskavimo. Teisėjui Jeanui-Louisui Bruguière'ui buvo pavesta prižiūrėti SWIFT terorizmo finansavimo sekimo programą. Savo išvadas jis pateiks netrukus. Informacija, gauta per terorizmo finansavimo sekimo programą, buvo naudinga Europos Sąjungai ir teisėjui Bruguière'ui buvo pavesta patikrinti, kad visi veiksmai būtų suderinti su duomenų apsauga. Galiu pasakyti, kad ilguoju laikotarpiu tai padės mums konfiskuoti atskirų asmenų gautas neteisėtas lėšas. Kalbėdamas apie keitimąsi informacija aš jums jau sakiau, kad Europolo informacijos sistema būtų daug veiksmingesnė, jeigu valstybės narės informaciją pateiktų labiau pasitikėdamos ir skaidriau. Sieksime, kad tai būtų įgyvendinta. Vienas didžiausių mano rūpesčių - įvairių žvalgybos institucijų valstybėse narėse tarpusavio pasitikėjimas, kuris leistų mums veiksmingiau keistis informacija. Negirdėjau nieko apie atsisakymo nuostatų straipsnį šioje srityje. Tikiuosi, kad daugmaž atsakiau į jūsų klausimus. Kalbant apie grėsmes branduolinėms jėgainėms, reikia paminėti, kad Komisija taip pat pasiūltekstą, kuriame numatyta leisti sustiprinti svarbiausios infrastruktūros, į kurią patenka ir branduolinės jėgainės, priežiūrą. Tema: dėl ES imigracijos politikos Atsižvelgdama į tai, kad ES imigracijos politikoje turi būti užtikrinta humanitarinio aspekto svarba ir pagarba žmogaus teisėms, kad ES imigracijos politika turi skatinti integracijos, o ne represijos priemones ir priemones, skirtas suvienodinti piliečių ir imigrantų teises bei pareigas, ir paskatinti valstybių narių bendradarbiavimą tarpusavyje ir su kilmės šalimis; kad ji turėtų paskatinti priimti sprendimus, kurie sustiprintų tarpkultūrinį dialogą ir pagarbą skirtumams, mažumoms ir laisvei, taip pat atsižvelgdama į tai, kad Prancūzijos Respublika jau pasirašprotokolus su įvairiomis Afrikos šalimis - Kongu-Brazaviliu, Tunisu, Beninu, Mauritanijos salomis, Senegalu ir Gabonu, siekdama paskatinti vystymąsi ir teisėtos imigracijos galimybes, kokių priemonių ketina imtis Komisija, kad paremtų valstybes nares, kurios nori inicijuoti tokius procesus? Jacques Barrot Atsakant į A. Franço klausimo, reikia paminėti Visuotinį požiūrį į migraciją, kurį Europos Sąjunga patvirtino 2005 m., siekdama geriau spręsti migracijos keliamas problemas ES. Šis visuotinis požiūris remiasi dialogo ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis stiprinimu visose su migracija susijusiose srityse, kad būtų įtvirtinta partnerystė, padėsianti geriau valdyti migraciją. Siekdama, kad Visuotinis požiūris į migraciją būtų įgyvendintas praktikoje, Komisija remia bendradarbiavimo iniciatyvas su trečiosiomis šalimis migracijos ir prieglobsčio srityse. Šių iniciatyvų pavyzdžiai yra Enėjo programa, pagal kurią 2004-2006 m. buvo skirtas finansavimas daugiau kaip šimtui projektų, arba Migracijos ir prieglobsčio programa, kuriai 2007-2010 m. skirta 205 mln. Daugelis iniciatyvų, pasirinktų per metinį kvietimą teikti paraiškas, yra pasiūlytos ir įgyvendintos valstybėms narėms bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis. Norėčiau pateikti pavyzdį: pasinaudodama Enėjo programa, Komisija finansuoja Ispanijos ir Maroko projektą, skirtą valdyti sezoninę migraciją tarp Ben Slimano provincijos Maroke ir Huelvos provincijos Ispanijoje. Ši programa taip pat remia Ispanijos ir Kolumbijos bendradarbiavimą plėtojant apykaitinę migraciją. Mes taip pat finansavome aukštos kvalifikacijos Žaliojo Kyšulio gyventojų, dabar gyvenančių Portugalijoje, laikiną grįžimą į Žaliąjį Kyšulį, kad jie suteiktų informaciją ir lavintų potencialius emigrantus gimtojoje šalyje. Prie šių priemonių taip pat prisideda geografinės finansavimo priemonės, pvz., Europos plėtros fondas ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė, kurios yra dar viena Visuotinio požiūrio į migraciją įgyvendinimo praktikoje išraiška. Pvz., Europos Komisija neseniai pritarMigracijos informacijos ir valdymo centro sukūrimui Malyje. Šiuo projektu ypač suinteresuotos kelios valstybės narės. Be to, laikydamasi visuotinio požiūrio, Komisija pasiūlnaujas priemones, skirtas skatinti partnerystę su trečiosiomis šalimis ir geriau suderinti Bendrijos ir valstybių narių veiksmus. Turime naują ES priemonę - judumo partnerystę, kuri dabar įgyvendinama per bandomuosius projektus. Šios judumo partnerystės yra priemonplėtoti dialogą ir bendradarbiavimą tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių teisėtos migracijos, vystymosi ir nelegalios migracijos prevencijos bei sumažinimo srityse. Pasirašėme pirmąsias partnerystes su Žaliuoju Kyšuliu ir Moldovos Respublika, nurodydami specifinius bendradarbiavimo pasiūlymus. Pvz., remdamasi partneryste su Žaliuoju Kyšuliu Portugalija pasiūlpasirašyti naują protokolą, kuris išplėstų dabartinį protokolą dėl laikinos darbuotojų iš Žaliojo Kyšulio migracijos, kad būtų suteiktas darbas Portugalijoje. Kitos priemonės, kuriomis galima pasinaudoti, yra migracijos modeliai, kuriuos sudaro migracijos padėties tam tikroje šalyje analizė, ir bendradarbiavimo platformos, kurios tam tikroje trečiojoje šalyje suteikia galimybę susitikti tos šalies atstovams ir pagrindiniams finansavimo teikėjams, kuriems rūpestį kelia migracija. Bendradarbiavimo platforma Jungtinės Karalystės iniciatyva sukurta Etiopijoje, dar viena turėtų būti sukurta Pietų Afrikoje. Be to, Integracijos fondas ir Grąžinimo fondas gali padėti valstybėms narėms parengti priemones, taikytinas trečiosiose šalyse prieš išvykimą, kurios padėtų potencialiems emigrantams rasti darbą priimančioje šalyje, palengvintų jų pilietinę ir kultūrinę integraciją arba - priešingai - numatytų trumpalaikes paramos priemones grįžtantiesiems. A. Mr Françai, norėjau pateikti jums kelis pavyzdžius, bet visų pirma norėjau pasakyti, kad esu visiškai įsitikinęs, kad Europai būtina valdyti migracijos srautus remiantis visuotiniu požiūriu, kuris susieja migraciją ir vystymąsi ir leidžia bendrai valdyti migraciją. Manau, kad turime dirbti šia kryptimi ir migracijos valdymas Europoje taps sektinu pavyzdžiu likusiam pasauliui. Armando França (PT) J. Barrotai, sutinku su jumis, suprantu jūsų nepasitenkinimą. Tiesą sakant, mes turime būti nepatenkinti visomis šiomis priemonėmis. Nelegali imigracija į Europą tęsiasi. Prekyba žmonėmis tęsiasi. Kai kuriose teritorijose imigracija ypač didelė, visų pirma Viduržemio jūros regione, ir ji artėja prie Italijos. Prancūzija pasiraškelis svarbius dvišalius bendradarbiavimo susitarimus, bet kitos valstybės narės to nedaro. Komisija privalo toliau įgyvendinti šią bendradarbiavimo politiką ir padėti valstybėms narėms neprarasdama entuziazmo... (Pirmininknutraukkalbėtoją) Colm Burke Gerb. pirmininke, klausime paminėta, kad ES imigracijos politikoje labai svarbus humanitarinis aspektas ir pagarba žmogaus teisėms. Visai neseniai Airijoje žmogus buvo deportuotas, nors jo dukroms grėsgenitalijų sužalojimas. Ar Komisija paskatino valstybes nares parengti bendrą pozicija šiuo klausimu? Kai kuriose Europos šalyse tai vis dar nėra neteisėta. Ar Komisija paskatins valstybes nares priimti bendrą poziciją sprendžiant šį ypač sudėtingą klausimą? Jacques Barrot (FR) Visų pirma norėčiau patikinti A. Françą, kad aš padarysiu viską, kas įmanoma, kad būtų plėtojamas visuotinis požiūris įgyvendinant judumo partnerystes tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių. Jūs esate teisus - kai kurios valstybės narės sudardvišalius susitarimus, tačiau ši sritis svarbi visai Europai, ir jūs teisingai pabrėžėte nelegalios imigracijos riziką, kurią sukeltų nesėkmingas teisėtos migracijos organizavimas. Kitas C. Burke'o paminėtas atvejis aiškiai parodo, kad grąžinimo politika turi būti išmintinga. Negalima grąžinti žmonių į trečiąsias šalis, kuriose jų gyvybei arba asmeniui kiltų pavojus. Todėl privalome išmintingai įgyvendinti šią politiką. Nenoriu grįžti prie Grąžinimo direktyvos. Ji prieštaringa, bet vis dėlto - jeigu bus tinkamai perkelta į valstybių narių teisę - ji suteikia mums galimybę prižiūrėti, kaip įgyvendinama grąžinimo politika. Aš ketinu atidžiai sekti šį klausimą. Pirmininkas Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą). Trečia dalis Pirmininkė Tema: dėl "uždarų" profesijų atvėrimo Siekdama įgyvendinti bendrosios rinkos tikslą - laisvą asmenų, prekių ir paslaugų judėjimą, Komisija skatina atverti "uždaras" profesijas valstybėse narėse, kuriose jų yra. Iš esmės tai žingsnis teisinga kryptimi. Ar tam tikrais atvejais uždaros profesijos galėtų tokios ir likti, jeigu jos sėkmingai tarnauja visuomenei ir teikia paslaugas nesukeldamos problemų? Kokios galimos neigiamos kai kurių uždarų profesijų atvėrimo pasekmės? Ar Komisija atliko tyrimus dėl poveikio vietos bendruomenėms, ypač regionuose, turinčiuose išskirtinių ypatybių (pvz., kalnų regionuose, salose ir kt.)? Charlie McCreevy Komisijos narys. - Visų pirma norėčiau patikslinti, kad uždarų profesijų atvėrimas nėra bendras Komisijos tikslas. Vis dėlto atsižvelgdama į vidaus rinkos politiką ji mano, kad teisėta valstybių narių būtinybreguliuoti tam tikrą veiklą turi būti suderinta su būtinybe užtikrinti laisvą profesionalų judėjimą Europoje. Neabejotina, kad geresnprofesionalių paslaugų kokybir platesnis jų pasirinkimas turės teigiamą poveikį visai ES ekonomikai. Šiuo tikslu Paslaugų direktyvoje valstybės narės įpareigotos patikrinti nacionalinius teisės aktus, nustatančius tam tikrus reikalavimus kai kurioms profesijoms, ir įvertinti jų tinkamumą remiantis Europos Teisingumo Teismo teise. Iki 2009 m. gruodžio 28 d. valstybės narės turės pateikti Komisijai ataskaitą apie šio patikrinimo ir įvertinimo rezultatus. Ataskaitos suteiks joms galimybę nustatyti galimas neigiamas tam tikrų uždarų profesijų atvėrimo pasekmes ir pagrįsti apribojimus. Remdamosi nacionalinėmis ataskaitomis Komisija ir valstybės narės pradės abipusio vertinimo procesą, išnagrinės ir apsvarstys valstybių narių teisės aktuose įgyvendintus pakeitimus ir išlikusius reikalavimus. 2010 m. gruodžio 28 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks suvestinę apie šio abipusio vertinimo proceso rezultatus. Akivaizdu, kad šiame kontekste bus apsvarstytas poreikis įvertinti specifinį profesijų reguliavimą. Be to, siekiant to paties tikslo - užtikrinti vidaus rinkos veikimą, pradėti teisės aktų pažeidimo procesai nustačius, kad nacionalinėse taisyklėse taikomi diskriminuojantys arba neproporcingi apribojimai reguliuojamų profesijų srityje, susiję su, pvz., galimybe turėti nuosavybę, nesuderinamumu arba privalomais tarifais. Konkurencijos srityje Komisija siekia paskatinti valstybes nares taikyti tinkamus esamų profesionalioms paslaugoms taikomų taisyklių persvarstymo modelius, kaip nurodyta dviejose Komisijos ataskaitose dėl konkurencijos teikiant profesionalias paslaugas. Nacionalinės konkurencijos institucijos kviečiamos patikrinti, ar, atsižvelgiant į konkurencijos taisykles, teisės akte aiškiai apibrėžtas viešojo intereso tikslas ir mažiausiai ribojančios priemonės šiam tikslui pasiekti. Emmanouil Angelakas (EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, aš suprantu, kad Komisija siekia sukurti bendrąją rinką ir užtikrinti laisvą profesionalų judėjimą. Kita vertus, yra profesijos, kurias aš vadinu "uždaromis" ir kuriomis
{'language': 'lt'}