Celostna pomorska politika (razprava) Predsednik Naslednja točka je poročilo gospe Meissner v imenu Odbora za promet in turizem o celostni pomorski politiki (CPP) - ocena dosedanjega napredka in novi izzivi -. Gesine Meissner poročevalka. - (DE) Gospod predsednik, gospa Geoghegan-Quinn, gospe in gospodje, želim si, da bi dvorana pokala po šivih, ne zaradi mene ali zato, ker je to moje prvo poročilo, temveč zaradi teme, ki je mnogim neznana, vendar je vseeno izredno pomembna. Skoraj nihče še ni slišal za celostno pomorsko politiko, toda za nas vse je to odločilno vprašanje, saj je dejansko res, da je naša prihodnost v morju. V celoti je 70 % zemeljske površine iz vode. Število prebivalcev raste, ne v Evropi, temveč povsod drugod po svetu, in do leta 2050 bo doseglo 9 milijard. Zemlja postaja premajhna in številni strokovnjaki so že odkrili pomembne možnosti v oceanih. Naš cilj mora zdaj biti, da s celostno pomorsko politiko ohranimo morske vire varne za prihodnje generacije. Do danes je bilo raziskanih samo 10 % oceanov in njihovih virov, imamo pa že 50 000 proizvodov, ki prihajajo iz morja. Zdaj si iz morja prizadevajo pridobiti energijo ter surovine za zdravila, kozmetiko in industrijo. Pri razvijanju naše splošne pomorske politike je pomembno zagotoviti, da morje ne vrne udarca, kot ga je v razburljivem romanu zelo branega pisatelja Franka Schätzinga. Imamo priložnost, da pomorsko gospodarstvo spremenimo v področje z največjo rastjo v našem celotnem gospodarstvu. Zaradi tega ljudje danes ne govorijo samo o zelenih delovnih mestih, temveč tudi o modrih delovnih mestih in modri rasti. Obala EU je dolga 23 000 kilometrov in ena tretjina prebivalstva živi ob morju. Zeleni ladijski promet in pridobivanje energije na morju sta področji, na katerih ima Evropa obširno strokovno znanje, ki ga je mogoče še razviti. Zato potrebujemo celosten pristop, da bomo lahko vse te cilje dosegli zelo pazljivo. Katera posamezna področja pokriva celostna pomorska politika? Prvo področje je prevoz. Ladijski promet lahko opišemo kot gonilno silo evropskega prevoza, saj 95 % svetovne trgovinske izmenjave in 40 % notranje evropske trgovinske izmenjave poteka po morju, prek pristanišč s povezavami z zaledjem in logistiko. Napovedujejo nadaljnjo rast, zato moramo zlasti zagotoviti, da bomo lahko z razvojem bolj zelenih ladij zmanjšali emisije. Naslednje področje je ladjedelništvo. Na tem področju imamo veliko strokovnega znanja, kot sem že omenila. Poskrbeti moramo za to, da bomo to znanje uporabili produktivno za ohranitev sedanjih delovnih mest in ustvarjanje novih. Pomorska politika seveda vključuje tudi ribištvo in ribogojstvo. Ribe niso samo vir hrane. Poleg tega je ribogojstvo področje kmetijstva in ribištva, ki kaže najvišje stopnje rasti. Pomembno je, da se tega zavedamo. Na področju energije se na morju in okoli njega doga marsikaj. Imamo naftovode in plinovode, naftne ploščadi in vetrne elektrarne na morju, in obstajajo že načrti, kako tankerje opremiti z jadri, da bodo lahko z uporabo vetrne energije zmanjšali porabo energije za 20 %. Energija valov je področje z možnostmi v prihodnosti, in mikroalge, ki jih je mogoče uporabiti kot biomaso, so skoraj neomejen vir energije. Na tem področju raziskav se osredotočajo na uporabo modre biotehnologije za razvoj zdravil. Imamo že analgetike in zdravila proti malariji, razvijajo pa tudi zdravila za zdravljenje raka. Varovanje obale je pomembno vprašanje, ki je tudi vključeno v celostno pomorsko politiko. Našim obalam grozijo nevihtne plime in moramo jih zaščititi, ne samo pred plimo, temveč tudi pred nafto, pirati in tihotapljenjem. Poleg tega se moramo spopasti s problemom prosilcev za azil v Italiji. Navsezadnje so naše obale seveda tudi zelo priljubljene turistične točke in prizadevamo si razviti koncept trajnostnega turizma za obalo. Vidite lahko, da gre za številna posamezna področja, ki so vsa povezana z vodo. Cilj celostne pomorske politike je ta področja s sodelovanjem razviti pazljivo in skladno. Številni se tega ne zavedajo, toda to je izredno pomembno. Evropska unija je že dosegla veliko v zvezi s tem, toda storiti mora še več. Zaradi tega se v tem poročilu nisem toliko posvečala posameznim področjem, temveč predvsem temu, kar se je zgodilo v zadnjih letih od izdaje modre knjige leta 2007, kar je še treba razviti in kar je treba nadaljevati. To so področja, ki jih bom še enkrat na kratko omenila na koncu. Máire Geoghegan-Quinn članica Komisije. - (GA) Gospod predsednik in spoštovani poslanci, najprej bi rada povedala, da je moja kolegica komisarka Damanaki danes v imenu predsednika Barrosa na Portugalskem na pomembni konferenci o pomorskih zadevah in pomorski politiki ter da obžaluje, da danes ne more biti tu. Naj najprej rečem, da je ta razprava dokaz, da pomorska politika je pomembna. Rada bi čestitala poročevalki gospe Meissner za to zelo dobro poročilo. Komisija toplo pozdravlja to odlično poročilo in njegovo ugodno mnenje o naši celostni pomorski politiki. To poročilo je več kot zgolj ugotavljanje stanja. Podaja tudi ambiciozno, vključujočo in podrobno vizijo prihodnosti pomorske politike. Ni prvič, da Parlament daje zgled v razpravi o celostni pomorski politiki. Poročilo je rezultat občudovanja vrednega sodelovanja med odbori, kar naši politiki dodaja demokratično legitimnost. Poleg tega odstira nova obzorja, tudi z dobrodošlim sodelovanjem nacionalnih in regionalnih parlamentov in oblasti, kar bo pripomoglo k oblikovanju naše celostne pomorske politike, da bo postala resnično pomembna operativna politika, s katero bodo nastala nova delovna mesta in bolj kakovostna delovna mesta. Komisija je prepričana, da bodo zahteve v zvezi s politiko iz tega poročila pozitivno vplivale na prihodnjo pomorsko politiko zaradi treh pomembnih razlogov. Prvič, z naprednim pristopom k pomorski razsežnosti strategije Evropa 2020 ter zagotavljanjem trajnostne rasti v pomorskih sektorjih in obalnih regijah. Drugič, pokazale bodo pot k nastajajočim ciljem politike, pri katerih morata sodelovati Komisija in Parlament. To vključuje pristop Evrope k ublažitvi podnebnih sprememb v obalnih regijah in k trajnostnemu obalnemu turizmu, podporo bolj zelenemu, varnemu in konkurenčnemu ladijskemu prometu prek skupnega morskega prostora brez meja ter nadaljnje ukrepanje v zvezi s pomorsko varnostjo in preprečevanjem nesreč. Tretjič, to poročilo vsebuje usklajen in konstruktiven niz predlogov za nadaljnje ukrepanje. Zelo se veselim, da bom slišala vaša mnenja v tej razpravi. Werner Kuhn poročevalec mnenja Odbora za ribištvo. - (DE) Gospod predsednik, gospa Geoghegan-Quinn, najprej bi se rad zahvalil gospe Meissner za delo, ki je celostno v pravem pomenu besede, ne samo zato, ker zadeva celostno pomorsko politiko, temveč tudi zato, ker vključuje vsa strokovna področja. V zvezi z ribištvom bi rad še enkrat poudaril, da sta ribištvo in ribogojstvo seveda precejšnji del celostne pomorske politike. Zame je tudi pomembno, da še enkrat omenim, da v Evropski uniji proizvedemo okoli 2 milijona ton ribiških, ribjih in ribogojnih proizvodov, porabimo pa jih 8 milijonov ton. Smo eno največjih izvoznih regij za ribiške proizvode na svetu. Zato se soočamo s posebnimi izzivi, ko gre za varovanje naših virov. Ena od odločilnih zadev v zvezi s tem, ki je bila že omenjena, je pomorsko prostorsko načrtovanje. Pomembno je, da določimo prednostne naloge. Ribolovna območja in zavarovana območja so nedvomno visoko na prednostnem seznamu, skupaj s plovnimi potmi in seveda pomorsko varnostjo v tem okviru. Posebej je treba paziti pri zelo prometnih plovnih poteh. Veliko govorimo o obnovljivih virih energije. Tudi vetrne elektrarne na morju, ki jih v velikem številu gradijo za pridobivanje energije, je treba vključiti tako z vidika ribištva kot pomorske varnosti. To je velik izziv. Še eno vprašanje na to temo bi rad odprl. Spodbujati moramo raziskave in razvoj v zvezi z načini ribolova. Znesek 50 milijonov EUR, ki ga daje na razpolago Komisija, ne bo zadoščal. Prosim vas, gospa Geoghegan-Quinn, da posredujete to sporočilo. Celostna pomorska politika se seveda ne konča na mejah Evrope. Sodelovati moramo s sosedi. Pomisliti moramo samo na Islandijo, Ferske otoke in kaj se je tam dogajalo v zadnjih letih, ter Sredozemlje, Libijo in Egipt, ki so velik izziv. Georgios Stavrakakis Gospod predsednik, komisarka, trajnostna raba morskega okolja je bistvena za trajnost in rast celotne Evrope, zlasti za države, katerih gospodarstva so neposredno povezana z morjem. Uravnotežena rast osnovnih sektorjev, kot sta ribištvo in ribogojstvo, energetika, promet in turizem, lahko državljanom zagotavlja poklicno prihodnost in prihodek. Z vidika regionalnega razvoja je uporaba teritorialne kohezije kot novega temelja za nadaljnje povezovanje notranjega trga odločilnega pomena. Za pomorski sektor to pomeni nadaljnje spodbujanje ladijskega prevoza na kratke razdalje in zagotavljanje boljših povezav med oddaljenimi morskimi regijami in otoki ter med njimi in kopnim in gospodarskimi središči. To je bistvenega pomena, če želimo doseči socialno, gospodarsko in teritorialno kohezijo. Tudi inovativni pristop v okviru celostne pomorske politike je pomemben in je nadomestil razdrobljen pristop k pomorskim politikam. Izkoriščanje sinergije ima dvojno korist za državljane Evropske unije: izboljšuje dosežene rezultate in prihrani denar. Georgios Papastamkos v imenu skupine PPE. - (EL) Gospod predsednik, celostna pomorska politika je bistvena za Evropsko unijo. Potrebujemo jo, da bomo lahko v celoti izkoristili eno od osnovnih prednosti Evrope: njeno močno pomorsko tradicijo. Strateški cilj celostne pomorske politike je okrepiti vodilni položaj Evrope v pomorskih raziskavah in tehnološkem razvoju, v sektorjih, kot je ladjedelništvo, izkoriščanje morskih virov in razvoj pridobivanja energije na morju, prek boljšega usklajevanja politik v zvezi z morjem. Celostna pomorska politika mora podpirati evropski ladijski prevoz, ki mu na svetu ni para, tako da bo lahko imel vodilno vlogo na mednarodni ravni. Zato moramo varovati konkurenčnost našega ladijskega prevoza kot dragocenost; za Evropo je zelo pomembna. Zato je treba mednarodne rešitve, ki jih sprejme Mednarodna pomorska organizacija, ki mora imeti suvereno vlogo, uporabljati globalno. V poročilu gospe Meissner je pravilno poudarjen in analiziran pomen pomorskega upravljanja, pomorskega nadzora in pomorskega prostorskega načrtovanja. Toda za vse to obstaja predpogoj: skladnost s Konvencijo ZN o pomorskem pravu. Kot tak je odstavek 25 poročila, v katerem Evropski parlament poziva obalne države v vseh morskih bazenih, zlasti v Sredozemlju, naj razrešijo vprašanja razmejitve na podlagi Konvencije o pomorskem pravu, izredno pomemben. V poročilu je poudarjen velik pomen izključnih ekonomskih con za Evropo. Rad bi čestital gospe Meissner za njeno odlično delo in sodelovanje med nami in se zahvalil vsem poročevalcem v senci za njihovo prizadevanje. Hkrati pa imam kot zavzeti zagovornik konkurenčnosti evropskega ladijskega prevozništva osebno resne zadržke in sem hudo zaskrbljen glede spremembe, ki jo je gospa Meissner vložila pred nekaj dnevi. Knut Fleckenstein v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi rad čestital gospe Meissner za njeno poročilo in se ji zahvalil za njeno trdo delo. Strinjamo se s pristopom v tem poročilu, ki se ne osredotoča na sektorsko strukturo pomorske politike v posameznih državah članicah, temveč poudarja pomen usklajevanja pomorske politike znotraj držav članic in med njimi. Če pogledamo v prihodnost, vidimo, da bo postal razpoložljivi prostor v naših morjih in oceanih vse bolj omejen. Oceani so prometne poti, viri surovin in energije, dobavitelji hrane in zaloge vode. Gospodarsko izkoriščanje oceanov narašča in s tem okoljski vpliv nanje. Navzkrižja interesov se bodo povečala in rešiti jih bomo morali z učinkovitim usklajevanjem v državah in med njimi. Ni mogoče komentirati vseh zadev, toda na kratko bi rad omenil območja nadzora nad emisijami žvepla. Ni bil moj namen, da omejitve postanejo manj stroge. Ko bo Komisija predstavila svojo študijo, bomo lahko videli, v kolikšni meri bodo omejitve vplivale na prehod s prevoza po morju na cestni prevoz, zlasti na Severnem morju in Baltiku. Nato lahko o tem razpravljamo naprej. Toda osnovni pogoji za konkurenčnost znotraj Evropske unije med severom in jugom morajo ostati na isti ravni. Tudi to mora biti eden od ciljev Komisije. Glede ene zadeve nismo povsem zadovoljni. Že dolgo govorimo o strateškem pomenu ladjedelniške industrije v Evropi. Dejali smo tudi, da so inovacije v tej industriji zelo pomembne, saj je to edini način, na katerega lahko preživi. Potrebujemo usklajeno strategijo za našo politiko o ladjedelniški industriji. Po mojem mnenju je bil zelo pomemben tudi poziv držav članic, naj se dajo na stran finančna sredstva za ladjedelništvo, toda tega liberalci in konservativci niso podprli. Gospe in gospodje, kako pa naj podpremo ladjedelniško industrijo v Evropi? Puhlice in dobre želje za delavce v evropskih ladjedelnicah, ki jih skrbi za delovno mesto, preprosto niso dovolj. Socialni demokrati pričakujemo boljše ukrepe in boljše predloge na tem področju. Izaskun Bilbao Barandica Gospod predsednik, tretjina evropski državljanov živi v obalnih regijah. EU je največja svetovna pomorska sila. Celostna politika v skladu s cilji strategije Evropa 2020 nam bo pomagala okrepiti vodilni položaj. Toda to zahteva globalno, medsektorsko politiko, ki bo upoštevala vse nosilce civilne družbe, ter strategije in odgovornosti lokalnih in regionalnih oblasti na obalnih območjih. Na naše obale in morja moramo še naprej gledati kot na priložnost. Zato moramo okrepiti našo politiko trajnostnega ribištva ob upoštevanju težav ljudi, ki se preživljajo s tistim, kar jim ponuja morje, in ki so, mimogrede, zelo odgovoren sektor. Okrepiti moramo varnostno politiko za zaščito ribiških plovil, ki delujejo v okviru evropskih sporazumov. To pomeni boj proti piratstvu in s tem krepitev operacije Atalanta. V celoti moramo pokazati svoje zavzemanje za strateško pomembno ladjedelniško industrijo, ki preživlja težke čase zaradi konkurence iz Jugovzhodne Azije ter potrebuje in pričakuje trdno podporo iz Evrope, ki je trenutno ni. Razvijati moramo morske avtoceste za znižanje CO2 in nadaljevati z razvojem obnovljivih virov energije. Inovacije, medinstitucionalno usklajevanje, ustrezni finančni instrumenti in jasna opredelitev evropske strategije za vsak udeleženi sektor nam bodo omogočili, da dosežemo tak gospodarski, tehnološki in trajnostni razvoj ter raziskave, ki bodo omogočili ustvarjanje delovnih mest na visoki ravni in varovanje nečesa, za kar vsi skrbimo in kar bi radi ohranili pri življenju: morje. Keith Taylor v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, v imenu skupine Verts/ALE bi se rad zahvalil poročevalki gospe Meissner za sestavo tega poročila in njegovo oblikovanje v sodelovanju z drugimi političnimi skupinami. Ker je 71 % zemeljske površine pokrite z vodo, je dejansko smiselno, da poskušamo razviti celostno pomorsko politiko. Evropa ima seveda 305 000 kilometrov obale. To je bil namen Komisije leta 2009, ko je napovedala bolj horizontalni pristop k politiki na področjih, kot so pomorski promet, morsko okolje ter regionalne in ribiške politike. Danes vidimo odziv Odbora za promet in turizem na to svežo usmeritev v obliki poročila gospe Meissner. Poročilo bomo podprli. To je koristen korak v pravo smer k skrbi za naše morske vire in njihovi trajnostni rabi. Vendar menimo, da nas čaka še veliko dela. Pozdravljamo predloge v poročilu glede pomorskega upravljanja, pobud in strategij v zvezi z morskimi bazeni, pomorskega prostorskega načrtovanja in nadzora, okvira za pomorske raziskave, mreže za pomorsko opazovanje in podatke ter sklada za pomorsko infrastrukturo. Zlasti sem zadovoljen, da poročilo zdaj vsebuje vključitev ciljev v zvezi z zmanjšanjem emisij ogljika ter podpore obnovljivim virom sončne in vetrne energije na plovilih. Posebej bi rad prosil poslance, naj pri današnjem glasovanju podprejo spremembo poročevalke glede vključitve možnosti vključitve sistemov trgovanja z emisijami v pravila EU in Mednarodne pomorske organizacije. To je vprašanje, glede katerega je bil Odbor za promet povsem razdeljen, z 20 glasovi na vsaki strani, zato je povsem pravilno, da ga je gospa Meissner danes predložila v glasovanje na plenarnem zasedanju. Poslance prosim, naj pokažejo nekaj "vizije 2020" in glasujejo za spremembo poročevalke, s katero tem ukrepom priznavamo, da sodijo ob bok našim širšim strateškim ciljem v zvezi z zmanjšanjem CO2 in projektom Evropa 2020. Struan Stevenson v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, pozdravljam razvoj celostne pomorske politike, ki vsebuje in krepi načela subisdiarnosti, konkurenčnosti in trajnostne rabe morskih virov. Ne podpiram pa oživitve koncepta evropske obalne straže. To smo enkrat že zavrnili. Ne verjamem, da je potrebna. Menim, da je v času finančne stiske veliko predraga. Menim tudi, da bi bila direktiva o pomorskem prostorskem načrtovanju nepotrebno razkošje, ki po mojem mnenju ne bi prineslo dodane vrednosti k sedanjemu postopku sodelovanja med državami članicami. Lahko v tem okviru omenim tudi vpliv projektov na morju za pridobivanje energije vetra, valov in plime, skupaj z določanjem zavarovanih morskih območij, na obalni in mali ribolov? Ne moremo kar potegniti črt na zemljevide in določati obsežnih območij obalnih voda za zavarovana morska območja ali taka, ki se uporabljajo za obnovljive vire energije. Malih ribičev ne moremo kar poljubno premeščati brez celovitega posvetovanja. Določanje takih območij mora biti postopek, ki poteka od spodaj navzgor in ne obratno, in vključevati mora posvetovanje z zainteresiranimi. Jaromír Kohlíček v imenu skupine GUE/NGL. - (CS) O celostni pomorski politiki v okviru Evropske unije ne razpravljamo prvič, toda še vedno je težko uskladiti varovanje okolja, ribištvo, promet, energetiko, industrijo, znanost in raziskave ter v en sam načrt vključiti različne vidike razvoja. Poročilo Komisije odgovarja na vprašanje, kako izvajati akcijski načrt iz modre knjige iz leta 2007. Iz poročila izhaja, da je bilo začetih ali dokončanih 56 od 65 predlaganih ukrepov na splošno kot pravnih aktov Komisije ali Sveta. Za celinske regije pa je prednostna naloga povezovanje pomorske politike s politiko boljše, smotrnejše rabe glavnih evropskih vodnih poti - glejte točko 40 poročila. Tu se tradicionalno osredotočamo na reki Ren in Meuse ter njun sistem plovnih poti v Franciji, Belgiji, na Nizozemskem in v Nemčiji, vključno s povezavo Ren - Majna - Donava. Žal so osrednji del Donave dolvodno od Dunaja in pritoki Elbe gorvodno od Magdeburga ostali v senci teh prizadevanj. O uporabi teh vodnih poti za promet se razpravlja veliko manj pogosto in vlaganje v izboljšanje plovnosti je obrobnega pomena za Evropsko komisijo in Svet. Gotovo je škoda, da veliki energijski potencial teh vodnih poti ostaja neizrabljen, medtem ko se po nepotrebnem pritiska na širitev terminalov v pristaniških mestih, ki tovor pretovarjajo z ladij na železnice in ceste, rečna pristanišča pa imajo proste zmogljivosti. Seveda je treba poleg povezovanja ladijskega, železniškega in cestnega prometa v temeljih reševati vprašanja ohranjanja narave in uporabe energije v obalnih regijah. Pri tem je smiselno postaviti dve dodatni vprašanji k tistim, ki jih je gospa Meissner vključila v svoje poročilo: o odnosu med pomorskim in rečnim prevozom ter o njuni povezavi. Pozdravljam na desetine ukrepov iz poročila. Rad bi poudaril potrebo po dosledni uporabi tretjega pomorskega paketa. V zvezi s točko 21 menim, da so prizadevanja za ekološke rešitve čiščenja naftnih tankerjev in odlaganja starih ladij ključne pobude za preprečevanje onesnaževanja. Trenutno stanje tega vprašanja je pomilovanja vredno. Strinjam se s poročilom Konfederalne skupine Evropske združene levice - Zelene nordijske levice. Anna Rosbach v imenu skupine EFD. - (DA) Gospod predsednik, rada bi se zahvalila gospe Meissner za dobro domišljeno in celovito poročilo, kateremu je kar težko kaj dodati. Tako kot gospa Meissner, močno podpiram usklajenost med področji politike, meddisciplinarne raziskovalne programe in nove izzive, toda najbolj me skrbijo problemi v zvezi z onesnaževanjem naših morij. V Parlamentu sprejmemo toliko poročil, da so žal pozabljena kmalu po tem, ko jih sprejmemo. Zato bi rada Komisijo spomnila na dodatni protokol, ki ga je Parlament sprejel 26. januarja letos, se pravi pred skoraj devetimi meseci. Nanaša se na vzpostavitev sodelovanja med državami članicami EU pri spopadanju z nesrečami na severovzhodnem Atlantiku. To zadevo omenja tudi gospa Meissner v 4. odstavku svojega poročila. Do danes nisem od Komisije prejela še nobenega odgovora o tej temi, ne glede tega, ali so bili sprejeti kakšni ukrepi za vzpostavitev takega sodelovanja ali pripravljenosti med državami članicami, ne glede tega, ali Komisija morda sama namerava vzpostaviti stanje pripravljenosti za EU. In vse to kljub naftni katastrofi v Mehiškem zalivu, s katero smo se ravnokar nehali ukvarjati, in nevarnosti zaradi veliko prestarih in zarjavelih naftnih vrtin v Severnem morju. Zato bi zdaj rada Komisijo še enkrat vprašala: kaj se je zgodilo s pripravljenostjo na nesreče na naših morjih? Bomo morali počakati, da se najprej zgodi kaj hudega, preden se Evropa zbudi? Franz Obermayr (DE) Gospod predsednik, kar zadeva naše oceane, se čas izteka. Če jih bomo še naprej uničevali s sedanjo hitrostjo, bomo nazadnje uničili sebe, saj 70 % kisika na svetu proizvede morska flora. Ni dovolj spodbujati varovanja okolja v EU, kar tako radi počnemo, saj je znano dejstvo, da veter in valovi ne spoštujejo meja. Zato res ne razumem, zakaj ne uvajamo jasnih predpisov, ko pa lahko bogate industrijske države svoje okoljske probleme prenesejo na države v razvoju. Menim, da potrebujemo posebne predpise za razgradnjo ladij. Ladje iz ton odpadnega materiala, onesnaženega z azbestom, pošiljajo iz Evrope v Indijo, Bangladeš in Pakistan, da bi jih tam razgradili, pri tem pa onesnažijo cele pasove obale. Toda vse to se vrne k nam v obliki onesnažene morske hrane, ki prek prehranske verige konča na naših krožnikih. Da ne omenjamo delavcev v teh državah, ki tvegajo svoja življenja zaradi nezadostnih varnostnih ukrepov. En dan, ena ladja, ena smrt. Tako razgrajevalci ladij v indijskem mestu Alang opisujejo svoje nevarno delo. Nimamo tudi jasnih predpisov o globokomorskem vrtanju. V zvezi s tem bi rad izpostavil zelo pozitiven korak gospoda Öttingerja, ki poskuša uvesti predpise o varnosti vrtalnih ploščadi. Ni predpisov za prometne plovne poti, kot je Bospor, kjer še niso uvedli obvezne pilotaže. Skozi to ožino vsak dan plujejo veliki tankerji. Še ena pozitivna stvar, ki bi jo rad omenil, je ta, da imajo ladjarska podjetja aktivno vlogo pri varovanju okolja in morskih živali. Neka italijanska družba je na primer namestila sistem, ki bo preprečeval, da bi njene ladje trčile s kiti. Zelo dobro bi bilo, če bi EU podprla take pozitivne ukrepe, ki jih sprejmejo zasebne družbe. Ville Itälä (FI) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil poročevalki za njeno odlično delo in zlasti za ustrezen pogled na odločitev Mednarodne pomorske organizacije o emisijah žvepla. Upam, da bo Komisija dejansko upoštevala to odločitev, ki naj bi jo danes v Parlamentu sprejeli soglasno. Odločitev Mednarodne pomorske organizacije je bila sprejeta v naglici, brez ocene okoljskega vpliva in stroškov. EU ne bi smela ponoviti napake Mednarodne pomorske organizacije. Če bodo za sever sprejete drugačne omejitve emisij kot za jug, bo konkurenca izkrivljena, prav tako pa pravila znotraj EU. Omejitve emisij morajo biti enake. Povsem sem prepričan, da bo to v nasprotju s konkurenčnim pravom EU, če bomo to sprejeli. Kaj bo to na primer pomenilo za našo državo? Pomenilo bo, da bo industrija plačala dodaten račun v višini približno 1 milijardo EUR letno. Finska delovna mesta so v nevarnosti, čeprav tu delamo vse, kar lahko, da bi povečali število delovnih mest v EU. Govorimo o strategiji Evropa 2020, toda sprejemamo drugačne odločitve, s katerimi ta delovna mesta izgubljamo. Tovor za Finsko pretovarjajo na ruske ladje, ki blago nato pripeljejo na Finsko na tovornjakih, ker Rusija ne bo ratificirala te odločitve Mednarodne pomorske organizacije. To ne more biti to, kar si želi EU. Švedi pravijo, da bodo začeli prevažati s tovornjaki tisto, kar gre zdaj z ladjo. Zato bi s tem sprejeli slabo odločitev za okolje in slabo odločitev za prihodnja evropska delovna mesta. Upam, da Komisija dejansko razume to odločitev, ki jo Parlament danes soglasno sprejema. Guido Milana (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, rad bi se zahvalil poročevalki. Ko gre za celostno pomorsko politiko, moramo preseči fazo dobrih namenov in dati svež zagon strategiji, ki bo pot do rasti in razvoja v Evropski uniji, s čimer bomo nadoknadili ogromno izgubljenega časa pri preprečevanju okoljskih nesreč ter boju proti podnebnim spremembam in onesnaževanju. Danes zjutraj je gospod Pirillo Parlament opozoril na še eno katastrofo, do katere je pred nekaj dnevi prišlo v mestu Paola v Kalabriji. Komisija mora dokazati, da se resnično trudi, da ne uporablja zgolj svojih instrumentov upravljanja, temveč dejansko izvaja ciljno usmerjene zakonske ukrepe in se uči lekcij iz preteklih napak zaradi pristopa, ki je bil pogosto preveč sektorski. Povsem se zavedamo, da je to zelo zapleten proces, toda smo na težkem in zahtevnem razpotju, kjer ni mogoče trpeti nobenega padca pozornosti in kjer so potrebni zadostna vlaganja in skupni upravljavski mehanizmi tako na medinstitucionalni ravni in v mednarodnem sodelovanju za regionalne morske bazene, izmed katerih izstopa Sredozemlje zaradi svoje zapletene jurisdikcije. Zato bo odločilnega pomena, da bomo na upravljanje sredozemskega bazena gledali kot na dobrino, skupno vsem obalnim državam, na podlagi načela res communis omnium ali skupne dediščine. Drugače bosta vedno bolj razširjena praksa enostranskega razglašanja izključnih ekonomskih con ali podobnega v Sredozemskem morju in kršenje Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu spodkopala koncept učinkovitega, skupnega upravljanja. V zvezi s tem bi rad opozoril, da je pred samo enim mesecem zaradi take libijske razlage prišlo do dejanskega oboroženega napada na evropsko ribiško ladjo, in narobe bi bilo trditi, da je to zgolj stvar med Italijo in Libijo. Corinne Lepage (FR) Gospod predsednik, naj se najprej res lepo zahvalim gospe Meissner, naši poročevalki, za njeno odlično poročilo in predvsem za njeno odlično sodelovanje z meskupino za morja in obalna območja, ki ji predsedujem in ki je s posredovanjem gospe Meissner lahko zagotovila, da so bile sprejete spremembe o zadevah, ki so za njene člane zelo pomembne. To poročilo nam daje priložnost, da si predstavljamo prihodnost, in glede na današnje razmere je to zelo pomembno. Povsem smo odločeni, da mora celostna pomorska politika (CPP) vključevati dve stvari. Prvič, prednost ima ohranjanje morskega in obalnega okolja. Okvirna direktiva že obstaja, druge instrumente pa je treba okrepiti, zlasti tiste v zvezi z integriranim upravljanjem obalnih območij in pomorskim prostorskim načrtovanjem. Naslednja tri leta moramo izkoristiti za vzpostavitev prave politike Skupnosti na tem področju, ki nam bo omogočila premostiti ta umetni prepad med instrumenti za kopno in instrumenti za morje, drugače naši sodržavljani ne bodo razumeli. Zato v zvezi s tem pričakujemo veliko od gospe Damanaki. Druga stvar je modra rast. Vsi smo zelo navezani nanjo in pričakujemo, da bo raziskava, ki jo je uvedel Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo, razjasnila vire dejavnosti in zaposlitve, ki jih lahko pričakujemo. Opozarjam vas na projekt imenovan "Vasco de Gama", ki so ga uvedle morske regije, in zahvaljujem se gospe Meissner, da ga je upoštevala. Isabella Lövin (SV) Celostna pomorska politika je zelo dobrodošla strategija, ker so naša morja medsebojno povezana in vsi sektorji, ki morja izkoriščajo, skupaj vplivajo na morsko okolje. To pomeni, da bi bilo uničujoče in neodgovorno, če bi še naprej sprejemali odločitve v zvezi z morskim okoljem brez upoštevanja zbirnega učinka ribolova, bagranja morskega dna, ladijskega prometa, pridobivanja energije vetra in valov, turizma in drugih dejavnosti na morsko okolje. Okvirna direktiva o morski strategiji je okoljski steber celostne pomorske politike in v njej je navedeno, da bodo vse države članice do leta 2020 dosegle dobro okoljsko stanje naših morij. Da bo to mogoče, morajo države članice čim prej vzpostaviti obliko pomorskega upravljanja, ki bo integrirana v praksi, z enim samim centrom odločanja. Dala vam bom primer, kako gredo lahko stvari narobe, če so za različne uporabnike morja pristojni različni organi in če zanje veljajo različni zakoni. V južnem Kattegattu na Švedskem sta se Švedska in Danska dogovorili, da bosta v obupnem poskusu zavarovati zadnje staleže trsk zavarovali drstišča trsk. Nedavno se je drug organ na Švedskem odločil, da občini Falkenberg dovoli odlaganje ogromnih količin materiala, odstranjenega z morskega dna v pristaniščih, v morje, naravnost v drstišča trsk. Države članice imajo zdaj dolžnost doseči dobro okoljsko stanje morij do leta 2020. To bo mogoče samo z usklajevanjem odločitev, ki vplivajo na morja, in s pomorskim prostorskim načrtovanjem. Pomorsko prostorsko načrtovanje nam bo omogočilo tudi, da bomo jasneje videli, koga zanimajo morja in kdo jih želi izkoriščati, ter da bo jasno, da morajo ista pravila veljati za vse. Pri ribolovnem delovanju je treba opravljati tudi ocenjevanje vpliva na okolje in upoštevati načelo najboljše prakse. Spoštovati je treba tudi previdnostno načelo, ravno tako kot pri plinovodih na morskem dnu ali vetrnih elektrarnah. To bi bil zelo velik korak v pravo smer. Marek Józef Gróbarczyk (PL) Poročilo o celostni pomorski politiki nas prisili k pazljivejšemu razmisleku in večji pozornosti. Kratka predstavitev poročila v skladu s členom 48 Poslovnika, zmanjšana možnost vlaganja sprememb, ki je proti pravilom, in zavrnitev večine sprememb, ki jih je predložila Evropska komisija, nas ne navdajajo z optimizmom ali upanjem, da bo Odbor za promet in turizem k vprašanju celostne pomorske politike pristopil povsem odgovorno. Spomnimo se, da je pomorska industrija v Evropski uniji v veliki krizi. Industrijo uničujeta damping in konkurenca z Daljnega vzhoda ter prevzemanje ladjarskih družb s strani poceni upravljavcev. To se dogaja, ker ni evropske celostne pomorske politike. Spopadamo se s krizo v ladjedelniški industriji. Naj dodam, da sta bili v naši državi pred kratkim zaprti dve največji ladjedelnici in da se je to zgodilo pod pritiskom Evropske komisije ter spričo neučinkovitega ukrepanja poljske vlade. To je povzročilo veliko ekonomsko migracijo in povečalo brezposelnost. Zato pozivam k temu, da se celostni pomorski politiki posveti ustrezna pozornost, in k povsem odgovornemu pristopu k temu vprašanju. João Ferreira (PT) Veliko število dejavnosti in sektorskih politik o morskem okolju - od ribištva do pomorskega prometa, vključno s turizmom, energetiko, znanostjo, tehnologijo in drugim - zahteva celostno politiko, ki bo spodbujala koristno povezovanje vseh teh področij v okviru trajnosti morskega okolja in ohranjanja zadevnih ekosistemov. In sicer zato, ker so v tem odnosu odločilnega pomena posebne lokalne in regionalne značilnosti, učinki te celostne politike pa se bodo čutili tudi na tej ravni. Na tej ravni, ki vključuje obalne skupnosti, ki upravljajo z morskim okoljem, ga oživljajo in so od njega odvisne, je treba to politiko tudi opredeliti, ne zgolj izvajati. Ne smemo pozabiti tudi skupne vizije, ki je potrebna, ali sodelovanja, ki je bistveno glede na to, da so oceani in morja medsebojno povezani in odvisni. Kakršna koli pobuda Unije na tem področju mora ohraniti suverenost in pristojnosti posamezne države članice v zvezi z upravljanjem svojih teritorialnih voda in izključnih ekonomskih con, hkrati pa mora prispevati k promociji tamkajšnjih virov kot dela njihovega endogenega potenciala in primerjalne prednosti. Med drugimi zadevami, kot je spodbujanje raziskovanja morja in razvoja različnih vidikov pomorske tehnologije in inženirstva, na primer ladjedelništva, mora celovita vizija celostne pomorske politike zajemati naslednje: spodbujanje pomorskega prometa, ki bo bolj okoljsko trajnosten, in pristaniške infrastrukture kot dela javnega upravljanja; spodbujanje ribištva ob zagotavljanju posodobitve sektorja ter okoljske in družbenoekonomske vzdržnosti; zadostno in neodvisno financiranje, ki ne bo jemalo sredstev Evropskemu skladu za ribištvo; in nazadnje vlogo in posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij. Nick Griffin Gospod predsednik, pred sprejetjem nasveta od strokovnjaka ga je dobro preveriti, da bi se prepričali o njegovi usposobljenosti. Celostna pomorska politika je deloma delo Odbora za ribištvo, zato se, preden se pustimo prepričati njenim imenitnim načrtom, splača kritično pogledati, kako je Evropska unija v preteklosti upravljala z morji. To neizogibno pomeni ocenjevanje razmer v nekdanjih suverenih vodah Združenega kraljestva, ki so leta 1973 s prevaro prešle pod nadzor evropske birokracije, saj je skoraj 70 % tako imenovanih "ribjih staležev EU" dejansko britanskih ribjih staležev. Kako so se naše ribe in naši ribiči odrezali v okviru skupne ribiške politike (SRP)? Številke povedo veliko več kot vse lepe besede v tem poročilu. Pri 88 % staležev EU je prišlo do prelova, svetovno povprečje pa je okoli 27 %. 30 % naših vrst rib je zdaj uradno zunaj varnih bioloških meja, ker je ostalo premalo odraslih rib za normalno reprodukcijo. Zaradi obscenega kvotnega sistema SRP je samo v Severno morje vsako leto odvrženih skoraj milijon ton mrtvih rib. Medtem pa je industrijsko izsesavanje vrst, kot so peščene jegulje, privedlo do propadanja populacij ptičjih vrst, kot so mormoni. Na jugu Evrope so razmere prav tako slabe. Zahodnoafriški ribiči, katerih življenjskih slog je bil vzdržen cele generacije, so prisiljeni preiti na trgovanje z ljudmi, ker so plovila, registrirana v EU, z ribolovom pripomogla k iztrebljenju rib iz njihovih voda. Čas je, da EU prizna, da so njeni dosežki v zvezi s pomorskim upravljanjem najslabši na svetu, tipičen primer tako imenovane tragedije skupnih dobrin, pojava, pri katerem so skupni viri vedno nemilostno izkoriščeni, ker je tisti, ki se omejuje, na slabšem zaradi tistih, ki so brez vesti. Čas je, da se nadzor na morji in ribolovnimi območji vrne suverenim državam, ki so se izkazale za sposobne opravljati tako skrbništvo. V primeru dveh tretjin voda EU, ki jih je EU z ribolovom iztrebila, je to britanska država in britanski ribiči. Luis de Grandes Pascual (ES) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, menim, da je treba poročevalki gospe Meissner čestitati. Imeli smo različna, celo navzkrižna stališča, toda našla je kompromisne rešitve, ki nam omogočajo, da smo danes stopili skupaj glede tega pomembnega vprašanja. Gospe in gospodje, Odbor za promet in turizem se je odločil, da je treba vsa morja zavarovati na podoben način, saj bi kakršna koli druga rešitev povzročila nepošteno konkurenco. Sprejemamo stališče večine, ki je za pravni položaj z enotnimi pravili za celotno Unijo, čeprav poslancem ne bom skrival dejstva, da taka rešitev očitno pomeni tudi določeno stopnjo nepravičnosti. Očitno je, da so Baltsko morje, Severno morje in Rokavski preliv bolj onesnaženi, in po mojem mnenju bi moralo biti spremljanje žvepla strožje. Ukrepi za skrajšanje časa prevoza in stroškov pretovarjanja v pristaniščih so gotovo pozitivne pobude. Vseeno vedno znova ponavljam: še imamo dela v zvezi s tem. Če naših pristanišč ne liberaliziramo odločno, ne bodo mogla okrepiti svoje ključne vloge, ki jo bodo morala imeti v okviru somodalnosti. Pozdraviti moramo tudi strategijo spodbujanja zmanjševanja CO2, namenjeno spreminjanju posledic podnebnih sprememb. Menim, da je to dobro poročilo, ki ga je treba sprejeti. Vendar ne smemo pozabiti, da to poročilo prihaja v kontekstu hude nesreče, ki je prizadela Mehiški zaliv. Glede na to Komisijo pozivamo, naj presodi, ali je treba v okviru revizije Uredbe o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost okrepiti vlogo te agencije pri opravljanju preventivnih inšpekcijskih pregledov in nalog v zvezi s čiščenjem po izlitju ogljikovodikov. Komisarka, verjamem, da je to potrebna reforma in za podporo tem nalogam je treba uporabiti potrebna pooblastila. Saïd El Khadraoui (NL) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, najprej bi se rad zahvalil gospe Meissner za njeno odlično delo in način, na katerega ji je uspelo doseči široko soglasje z njenim poročilom. Kot koordinator naše skupine bi rad izkoristil to priložnost tudi, da izrazim priznanje našemu nekdanjemu kolegu gospodu Piecyku, ki je žal pred dvema letoma umrl in ki je v tem parlamentu opravil nekaj pionirskega dela pri oblikovanju celostne evropske pomorske politike - nekaj, na čemer lahko danes gradimo. Seveda je to kompleksen sektor s številnimi vidiki, zato bomo imeli veliko dela, preden dosežemo cilj. Najprej moramo v sektor uvesti novo dinamiko z vzpostavitvijo učinkovitih struktur in ustreznih ukrepov; ta sektor navsezadnje neposredno in posredno zagotavlja veliko število delovnih mest po vsej Evropi in je zlasti bistven za razvoj naših obalnih in pristaniških območij. Struktura je bila že omenjena in to vključuje tudi evropske strukture. Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA) je treba resnično okrepiti in ji dati večjo vlogo ter ustrezne pristojnosti in vire. Sproženo je bilo tudi vprašanje naftnih nesreč in vrtanja nafte. Glede tega menim, da bi moralo biti jasno, da bi morala kakršna koli naknadna sprememba pristojnosti okrepiti položaj Evropske agencije za pomorsko varnost. Evropska agencija za pomorsko varnost bi morala imeti pomembno vlogo tudi pri spodbujanju sodelovanja med nacionalnimi inšpekcijskimi službami, službami za nadzorovanje obale in tako naprej v državah članicah. Poleg tega so tu seveda še nekateri veliki okoljski izzivi. Ladijski promet onesnažuje bolj, kot bi bilo treba. Zato je tu še vedno veliko prostora za izboljšave. Govorimo o standardih za žveplo, ki bi morali biti povsod enaki, in o sistemu trgovanja z emisijami - in Komisijo pozivam, naj resnično ne popušča v zvezi s tem v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO). Poleg tega seveda potrebujemo učinkovito prostorsko načrtovanje. In še zadnje: menim, da je treba ukrepati tudi na družbeni ravni, da bi med mladimi izboljšali podobo o tem poklicu. Britta Reimers (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, celostna pomorska politika je v prihodnost usmerjeno področje. Oceane vedno intenzivneje uporabljamo za prevoz, pomorske gospodarske dejavnosti, pridobivanje energije na morju in ribolov, in razvoj teh področij je treba uskladiti. Razpoložljivi prostor je omejen in zato morajo različni pomorski sektorji zavzeti odgovoren in premišljen pristop k sodelovanju. Raba in varovanje morja si ne smeta biti v navzkrižju. Ta dva področja sta vzajemno odvisna, saj so nam lahko oceani v pomoč samo, če so zdravi. Rada bi izpostavila dobro sodelovanje med državami, ki mejijo na Baltik in sodelujejo pri spodbujanju dinamičnega razvoja ribištva, okolja, infrastrukture in turizma v obalnih regijah. Še naprej moramo posvečati pozornost ribištvu, ki je v slabem položaju in je pogosto nizko na prednostnem seznamu, vendar je zaradi tega, ker nas oskrbuje s hrano, bistveni člen obalnega gospodarstva. Gospe Meissner bi rada čestitala za to pozitivno poročilo. Elie Hoarau (FR) Gospod predsednik, menim, da poročilo jasno kaže na izzive v morskem okolju v zvezi z ribištvom, ribogojstvom, prometom, turizmom, energetiko, rudarstvom in biološkimi viri ter raziskavami podnebnih sprememb. Obstajajo velike možnosti razvoja in moramo jih trajno ohraniti, zavarovati in okrepiti, saj je od njih odvisna prihodnost človeštva. Poročilo tudi pravilno navaja, da je Evropska unija vodilna svetovna pomorska sila in da njene najbolj oddaljene regije skrbijo za to, da ima največjo izključno ekonomsko cono na svetu. Glede na to je Evropska unija odgovorna za izvajanje ambiciozne politike, velike pomorske politike. Kdo pa bo to storil, če ne vodilna svetovna pomorska sila? Vseeno je treba reči, da resolucija ne gre zelo daleč v tej smeri. Pri znesku 50 milijonov EUR ne moremo trditi, da smo vodilni svetovni oblikovalci politike. In na koncu, čeprav imajo najbolj oddaljene regije priznani strateški položaj zaradi njihove prisotnosti v vseh oceanih, bi bilo smiselno, da jim damo vodilno vlogo pri pomembni strategiji za oceance. Žal poročevalka tega ni vključila in to obžalujem. Maria do Céu Patrão Neves (PT) Gospod predsednik, komisarka, oceani in morja predstavljajo 70 % zemeljske površine, v njih se je rodilo življenje in v celotni človeški zgodovini so bili vir hrane prek ribolova ter sredstvo za komunikacijo med narodi in kulturami prek pomorskega trgovanja. Od tu izvira koncept tradicionalnih pomorskih dejavnosti: ribištvo in promet. Morje zda pridobiva novo vlogo v okviru globalnega sveta kot geostrateško in geopolitično prizorišče, ki Evropi daje osrednjo vlogo. Poleg tega živimo v tako imenovanem obdobju novih rab oceanov, kot je izkoriščanje njegovih energijskih, rudninskih in genetskih virov, ki, skupaj z ribištvom in pomorskim prometom, zahtevajo celostno obravnavo in usklajeno ukrepanje; dejansko si je gospa Meissner prizadevala za to, za kar ji toplo čestitam. Za Evropsko unijo je bistveno, da načrtuje evropski pomorski prostor in njegove rabe, zlasti v obalnih regijah in še bolj v najbolj oddaljenih regijah. Da bo celostna pomorska politika večja kot vsota njenih delov - in če se tu osredotočimo na ribištvo -, je bistveno, da je ta dejavnost zastopana v grozdih pomorskih dejavnosti, tako da bo mogoče želje vključiti z dogovarjanjem in premagati težave zaradi prekrivanja interesov pri rabi morskega prostora. Na tem področju je za doseganje skladnosti z odločitvami, sprejetimi na vrhu v Johannesburgu leta 2002, nujno zavarovati morska biogeografska območja, ki so biološko najbolj občutljiva, in spodbujati trajnostni ribolov z uporabo vedno bolj selektivnih metod. Zato je pomembno zagotavljati oblikovanje medsektorskih instrumentov politike, ki bodo združili različne sektorje raznih pomorskih dejavnosti, pri tem pa zagovarjali njihove zahteve in posebnosti pri uporabi morskega okolja. Zavarovanje oceanov je moralna obveznost za nas in za prihodnje generacije. Spyros Danellis (EL) Komisarka, skoraj vse civilizacije v evropski zgodovini so temeljile na morju. Danes Lizbonska pogodba uvaja nove politike in orodja za čim večje zmanjšanje sporov, spodbujanje dinamičnih sinergij in odpravljanje nepoštene konkurence, da bi zaščitili okolje in ustvarili delovna mesta. Celostna pomorska politika zahteva medsektorsko globalno strategijo za trajnostni razvoj obalnih in otoških območij ter morij. Osnovno orodje za razumno razmejitev rab morja je čezmejno pomorsko prostorsko načrtovanje. Spodbujati moramo sprejetje enotnih struktur celostnega pomorskega upravljanja na regionalni ravni in razvoj strategij za morske makroregije Unije. Preučiti moramo možnost oblikovanja evropske obalne straže za učinkovit celosten pomorski nadzor. In na koncu, nihče ne more oporekati temu, da mora ladjarska industrija pripomoči pri zmanjševanju emisij ogljikovega dioksida. Usklajeno moramo spodbujati uvajanje globalnih predpisov Mednarodne pomorske organizacije, saj se bojim, da bi imela enostranska odločitev Evrope, da oblikuje sistem trgovanja z emisijami za ladijski prevoz, katastrofalne posledice za evropski ladijski prevoz, ker bi s tem odložili ustrezno rešitev, in sicer mednarodne predpise, pri čemer ne smemo pozabiti, da je ladijski prevoz mednarodna dejavnost par excellence. Debora Serracchiani (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, hvaležna sem gospe Meissner za njeno poročilo o celostni pomorski politiki in strinjam se z njo, da je treba okrepiti pomorski prevoz in ladjedelniško industrijo, zavarovati obalne regije ter spodbujati inovacije in raziskovalne dejavnosti. Danes ima pomorski promet temeljno vlogo v trgovini. Zato moramo spodbujati sodelovanje med majhnimi in velikimi pristanišči, ki sobivajo v istem bazenu in ki lahko omogočijo bolj tekočo trgovino. Poleg tega moramo za zagotavljanje intermodalnosti vlagati v infrastrukturo pristanišč in suhih pristanišč, zlasti tistih, ki jih je mogoče povezati z evropskimi koridorji. Po mojem mnenju je pomembno, da ne prezremo še ene zadeve, in sicer varnosti v pristaniščih. Vsi ukrepi v zvezi z varnostjo v vseh evropskih pristaniščih morajo biti usklajeni za boljšo zaščito pomorskega prevoza in preprečevanje, da bi z nepošteno konkurenco škodili pristaniščem, ki imajo dejansko večje stroške, da lahko zagotavljajo večjo varnost. Marian-Jean Marinescu (RO) Razvoj celostne pomorske politike je absolutno nujen glede na razdrobljen pristop v preteklosti, ki je pripeljal do neučinkovitosti in sporov na tem področju. V poročilu gospe Meissner je ponovno poudarjeno stališče Evropskega parlamenta o oblikovanju celostnega, usklajenega in skupnega procesa odločanja v zvezi z oceani, morji, obalnimi območji in pomorskimi sektorji. Celostna pomorska politika omogoča medsektorski pristop k pomorskemu upravljanju s pomočjo prepoznavanja in uporabe področij sinergije med politikami Evropske unije, ki spadajo na to področje. V predlogu resolucije je predviden program, ki bo trden okvir za vzdrževanje pomoči, dodeljene pobudam na tem področju, kar bo omogočilo bolj usklajeno uporabo finančnih sredstev za razvoj morij in obalnih območij. Žal je bila edina izvedljiva rešitev za financiranje v sedanjem gospodarskem ozračju skromni finančni prispevek EU. Vseeno upam, da bo ta način financiranja omogočil kratkoročno in dolgoročno izpolnjevanje ciljev celostne pomorske politike. Luís Paulo Alves (PT) Gospod predsednik, pametno rast, ki jo zagovarja strategija Evropa 2020, je mogoče doseči samo, če bomo pametno uporabili različne vrste možnosti, ki obstajajo v evropski raznolikosti. Evropska unija ima največjo izključno ekonomsko cono na svetu, ki se razprostira na 25 milijonih kvadratkih kilometrov. Imamo 32 000 kilometrov obale, na kateri živi tretjina prebivalcev; obala ustvari 40 % našega bruto domačega proizvoda in 95 % naše zunanje trgovine. Te številke bi morale Komisijo in Svet spodbuditi k ukrepanju, saj ne moremo brez celostne evropske pomorske politike, če želimo doseči pametno rast, ki je bistvenega pomena za uspeh strategije Evropa 2020. Rad bi posebej opozoril na potencialno biogenetsko in rudninsko bogastvo, ki ga vsebujejo naše globoko morje in morsko dno in o katerem trenutno vemo le malo; rad bi opozoril na to, da je treba okrepiti raziskave in razvoj na teh področjih. Michael Theurer (DE) Gospod predsednik, gospa Geoghegan-Quinn, gospe in gospodje, ohraniti moramo svetovne oceane kot ekosistem. Toda oceani in globalizacija se ne izključujejo. Plovne poti so bistvene za našo blaginjo, saj so arterije svetovne trgovine. Veliko je treba storiti na tem področju za zavarovanje okolja in varnost transportnih poti. V prihodnje bomo morali zavarovati tudi dobavo surovin. Znanstveniki napovedujejo, da je na morskem dnu in v morju samem mogoče najti dragocene surovine. Pomembno je razmisliti o tem, kako jih lahko pridobivamo na okolju prijazen način. Tretji vidik, ki bi ga rad omenil, je povezava med oceani in celinskimi plovnimi potmi. Menim, da je pomembno vzpostaviti povezavo s prevozom po celinskih plovnih poteh. Razvoj Donave ima pri tem veliko vlogo. Kot najdaljša reka v EU lahko v navezavi s kanalom Ren-Majna-Donava Črno morje poveže s Severnim morjem. Ustvariti bi morali povezavo med celostno pomorsko politiko in celinskimi plovnimi potmi. Gerard Batten Gospod predsednik, nikogar ne bi smelo presenetiti, da EU želi integrirati pomorsko politiko, ravno tako kot želi integrirati vse ostalo po vsej Evropi v vseh vidikih življenja in javne politike. Leta 2007 sem pri Agenciji Združenega kraljestva za morje in ribištvo povprašal, koliko rib se ulovi v britanskih vodah. Rekli so mi, da "voda Združenega kraljestva ni mogoče opredeliti. Zdaj so opredeljene kot del voda ES." Tako Združeno kraljestvo nima več lastnih teritorialnih voda. Morda je danes primerno o tem razpravljati, saj - kot vsi gotovo veste - je 205. obletnica bitke pri Trafalgarju, ki je bila 21. oktobra 1805, ko so admiral lord Nelson in številni drugi pogumni možje žrtvovali svoja življenja in umrli, da bi lahko Britanija ostala svobodna in neodvisna država. Ko je umiral, je dejal: "Hvala bogu, da sem opravil svojo dolžnost." Poslanci Evropskega parlamenta iz stranke UKIP bodo danes opravili svojo dolžnost in glasovali proti temu. Andreas Mölzer (DE) Gospod predsednik, še vedno vemo veliko premalo o morskih ekosistemih in zlasti številna globokomorska območja so zgolj bele lise na zemljevidih. Toda morja in oceani so eden od največjih izzivov tega stoletja, in ne samo zato, ker nam dajejo hrano in proteine. Njihove vloge v našem podnebnem sistemu in s tem njihovega prispevka k blaginji človeštva ne bi smeli podcenjevati. Primer Velikega koralnega grebena kaže, da se lahko morski sistemi obnovijo, če uvedemo potrebne ukrepe za zavarovanje okolja. Na zavarovanih območjih grebena se je ribja populacija povečala za 30 % do 75 % samo v dveh letih. Glede na to, da več kot 40 % prebivalcev na svetu živi manj kot 100 kilometrov od morja in bi jih torej lahko prizadel cunami, toplo pozdravljam načrt za izvajanje skupne evropske strategije za preprečevanje nesreč za naša obalna območja. Toda uvedba različnih omejitev emisij v vodah EU je v navzkrižju s celostno pomorsko politiko, ki poskuša upoštevati vse dejavnike. Na tem področju moramo biti dosledni. Petru Constantin Luhan (RO) Pomenu celostne pomorske politike ni mogoče oporekati glede na to, da je Evropska unija največja svetovna pomorska sila in da je 40 % BDP EU ustvarjenega na morju in obalnih območjih. Pri izpolnjevanju ciljev teh politik moramo biti posebej pozorni na regionalne posebnosti morij po Evropi. Vsako morsko območje je edinstveno in zahteva individualno pozornost, da bi dosegli trajnostno ravnotežje z njegovimi uporabniki. Obenem moramo zagotoviti, da bodo tej politiki v prihodnjem programskem obdobju dodeljena ustrezna finančna sredstva, s čimer bo oblikovan nov pristop za spodbujanje optimalnega trajnostnega razvoja vseh pomorskih dejavnosti, ki bo zajemal vse morske bazene. S tem bomo imeli veliko večje koristi, okoljski vpliv pa bo manjši. Kriton Arsenis (EL) Gospod predsednik, komisarka, poročevalci in poslanci so obširno govorili o vsebini celostne pomorske politike. Rad bi se osredotočil na vprašanje ladijskih emisij. To res ne bo lahka naloga, toda ladijske emisije moramo vključiti v načrte za zmanjšanje celotnih emisij. Da bi bili učinkoviti, moramo to opraviti kot prednostno nalogo v okviru mednarodnega sporazuma Mednarodne pomorske organizacije. Če tak sporazum ne bo mogoč, bomo seveda resno razmislili o sprejetju regionalnih ukrepov na ravni EU. Kot je dejal gospod Danelis, to ne bo lahka naloga, in če želimo uspeti, se moramo zgledovati po letalski industriji. Te ukrepe je treba uporabiti na podlagi pristanišč pristanka trgovskih plovil in odločiti se moramo, kako obdavčiti emisije. Sistem trgovanja z emisijami se je izkazal za precej zapletenega in neučinkovitega; poiskati moramo preprosto, a učinkovito rešitev; morda davek na ogljik ali druge hibridne metode, ki so preproste in učinkovite. Werner Kuhn (DE) Gospod predsednik, rad bi še enkrat izpostavil prometno strategijo Evropske unije. Naš cilj je preselitev blaga s cest na morje ter zagotavljanje učinkovitih in okolju prijaznih prevoznih sredstev. Toda na nekaterih področjih ladijskega prometa naših okoljskih ciljev ne smemo postaviti tako visoko, kot na območjih nadzora nad emisijami žvepla v Baltiku in Severnem morju, drugače se bodo prevozni stroški dramatično dvignili. Gospod Itälä in gospod Fleckenstein sta to že omenila. Gospo Geoghegan-Quinn bi rad pozval k zelo previdnemu ocenjevanju pripravljene študije. Prometa ne želimo preseliti z morja nazaj na ceste in želimo pošteno konkurenco na severu Evrope, v Evropski uniji in v Sredozemlju. To je ena od temeljnih zahtev. V zvezi s pomorsko varnostjo bi rad dejal tudi, da bi morala imeti večjo vlogo v celostni pomorski politiki glede na zelo prometne plovne poti in ožine. V jarku Kadet in Bosporju, bi morali, kot je že omenil eden od kolegov poslancev, v prihodnosti imeti obvezno pilotažo. Tam, kjer skozi plujejo veliki tankerji in se prevažajo zelo kompleksni tovori, bi z obvezno pilotažo povečali stopnjo pomorske varnosti. Silvia-Adriana Ţicău (RO) Ladijsko prevozništvo in ladjedelniška industrija pomembno prispevata h gospodarski blaginji držav EU ter evropski in svetovni industriji ter potrošnikom ponujata dragocene storitve. Gospe Meissner čestitam za njeno poročilo. Želim poudariti pomen morskega prostora brez ovir. Obenem pozivamo Komisijo in države članice, naj ocenijo in ohranijo majhna morska pristanišča, razširijo mrežo ladijskega prevoza na kratke razdalje za čim večje skrajšanje prevoza po kopnem, podprejo raziskave in inovacije v zvezi z načini prevažanja tovora, pretovarjanjem in logističnimi rešitvami, da bi našli rešitve, s katerimi bomo skrajšali čas prevoza in stroške pretovarjanja, ter podprejo razvoj pristaniške infrastrukture in zagotovijo intermodalnost. Zaradi geostrateškega pomena Črnega morja bi moral Evropski svet od Evropske komisije zahtevati, naj oblikuje strategijo Evropske unije za Črno morje. Žal je bilo do zdaj Črnemu morju, ki je za Evropsko unijo strateškega pomena, posvečeno premalo pozornosti. Pat the Cope Gallagher Gospod predsednik, razvoj celostne pomorske politike je bistvenega pomena za irsko, evropsko in tudi svetovno gospodarstvo. Ker je Irsko gospodarstvo otoško, je pomorski prevoz temeljni kamen irske industrije. Gledano prostorninsko se prek 99 %, ponavljam 99 %, irskega trgovanja opravi po morju. Ocenjujejo, da irska pomorska industrijska baza zaposluje približno 8 000 ljudi, ki letno v tem gospodarstvu ustvarijo prek 1,5 milijarde EUR. Sektor povezuje irsko gospodarstvo s preostalo Evropo in preostalim svetom. Sektor je strateškega pomena za našo državo in za obnovitev irskega gospodarstva. Hitro razvijajoč se pomorski sektor zahteva enotni pristop na evropski ravni, in rast pomorskih dejavnosti, kot so pomorski promet, razvoj, ribogojstvo in turizem - skupaj z novimi rabami morja, kot so podvodne tehnologije, pridobivanje obnovljivih virov energije na morju in modra biotehnologija -, povečuje pritisk na že tako omejen morski prostor. Josefa
{'language': 'sl'}