Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben
Elnök
A következő napirendi pont az egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben.
Maria Petre
(RO) Köszönöm, Elnök úr, hölgyeim és uraim. Valamennyi román nő nevében szeretném megköszönni azt a kivételes megtiszteltetést, hogy immár másodszor nyertük el az Európai Nők Előremeneteléért Nemzetközi Szövetség első díját. Szeretnék külön köszönetet mondani Kratsa-Tsagaropolou asszonynak, az Európai Parlament alelnökének.
Az első román díjazott Maia Morgenstern, egyik kiváló színésznőnk volt, aki 2004-ben nyerte el a díjat. A második román nő idén Monica Macovei, Románia korábbi független igazságügyi minisztere. Monica Macovei igazán méltó erre az elismerésre azokért a rendkívüli erőfeszítéseiért, amelyekkel biztosította Románia visszafordíthatatlan európai útját, amelyen nem szembesül a védzáradékokhoz hasonló akadályokkal.
A második kérdés a Moldovai Köztársasággal kapcsolatos. Egy független televíziós csatornától megtagadták a működési engedély meghosszabbítását. A szóban forgó televízió a PRO TV. Ez az intézkedés csupán egyetlen a sok más intézkedés közül, amelyek az országban a szólásszabadság korlátozását célozzák.
Ezért felszólítom az Európai Bizottságot és a Parlamentet, hogy ezúttal határozottan lépjenek fel, mi pedig nyomatékosan kérjük fel a chişinău-i hatóságokat, hogy sürgősen vessenek véget ezeknek a visszaéléseknek. Köszönöm.
Gyula Hegyi
(HU) A klímacsomag jövőjéről még pontosat nem mondhatunk, hiszen néhány napon, vagy néhány héten belül lesz róla döntés. Egy dolgot azonban mindenképp szeretnék kiemelni: hogy a távfűtés mentességet kapott az ún. klímaadó alól. Ezt nagyon fontosnak tartom. Magyar képviselők, köztük én kezdeményeztem, hogy ez így történjék. Azt gondoljuk, hogy elsősorban olyan emberek laknak távfűtéssel fűtött lakásokban, akik alacsony jövedelműek, akik nem engedhetnék meg maguknak újabb plusz terhek vállalását. Másrészt pedig tudnunk kell, hogy a távfűtés környezetbarát fűtésmód, hiszen az egyéni fűtés mindenképpen mentes mindenféle klímaadó alól, ezért azt gondolom, hogy az így képződő támogatást kell adni arra, hogy a távfűtési rendszereket korszerűsítsük. És amennyiben uniós pénzzel a közép-kelet-európai országok távfűtését korszerűsítjük, utána 2020-tól természetesen már nem várható el hasonló kedvezmény.
Jules Maaten
(NL) Elnök úr, néhány héttel ezelőtt lezárultak a burmai junta által indított perek, amelyeket abból a célból indítottak, hogy számos, legalább száz ellenzékit, köztük a humorista Zarganart, és a szerzetes Ashin Gambirát börtönbe zárják kétes tárgyalásokat követően. Drákói büntetéseket szabtak ki, de ennek ellenére nincs jele, hogy a burmai emberi jogi helyzet javulna. 2010-ben választásokat tartanak majd az országban, az ellenzék pedig igenis joggal nyugtalankodik a választásokkal kapcsolatban, nem utolsósorban az alkotmányról tartott 2008. májusi népszavazás tapasztalatai alapján is.
Ennek ellenére sajnálatos módon a szankciók és a rezsim elszigetelődése az utóbbi években nem nagyon segített a változások előidézésében. Úgy gondolom, hogy itt az ideje taktikát váltani. A burmai rezsim egyáltalán nem tudja, mit akarnak vagy várnak el más országok, a vezetők és a katonaság új generációinak pedig nincs rálátásuk erre, mivel nem állnak kapcsolatban más országokkal.
Azon az állásponton vagyok, hogy a Parlament fontoljon meg egy esetleges - hivatalos, vagy nem hivatalos - burmai látogatást, vegye fel a kapcsolatot az ottani ellenzékkel, emellett új és erőteljesebb nyomást gyakoroljon a juntára, amely sajnos nem fog megtörténni csupán az erősebb szankciók útján.
László Tőkés
(HU) 1989 decemberében éppen ezen a napon vette kezdetét Temesváron az a megmozdulás, amely tüneményes gyorsasággal egy hét leforgása alatt a Ceauşescu-féle hírhedt nacionalista, kommunista, ateista diktatúra bukásához vezetett. December 15-én reggel az egyházuk és annak lelkipásztora védelmében kiálló magyar református hívek meglepő bátorsággal kergették el a Securitate és a milícia pribékjeit, majd élőláncot alkottak a templom körül. Órák alatt románok, magyarok, németek, szerbek, katolikusok, baptisták, evangélikusok, ortodoxok és zsidók százai csatlakoztak az ellenállókhoz. A békés megmozdulás estére rendszer- és kommunistaellenes tüntetéssé alakult át. 1989-ben az erdélyi Temesvár lett Románia első szabad városa. Isten kegyelméből a cselekvő hit kivívta a szabadságot. Áldott legyen a hősök, a mártírok és az áldozatok emléke! A demokratikus rendszerváltozást tovább kell folytatnunk! Romániából Temesváron át vezet az út Európába.
Giovanni Robusti
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, tudomásomra jutott, hogy egyedül Olaszországban minden nap négymillió kilogramm még fogyasztható élelmiszert semmisítenek meg, legalább négymillió euró értékben. Ez nagyjából fele annak az összegnek, amit Olaszország nemzetközi segélyekre költ, és az EU sok más országában is nagyon hasonló a helyzet.
Most olyan élelmiszerekről van szó, amelyeknek még nem járt le a szavatossági idejük, de amelyeket a piaci szabályozás és a túlzottan szigorú európai jogszabályok és céges arculati meggondolások miatt semmisítenek meg, illetve vonnak ki a piacról. Ezt az ügyet már felhozta az olasz kormány minisztere, Luca Zaia a Mezőgazdasági Miniszterek Tanácsának ülésén: a közösségi jogszabályok jobb definiálása, valamint az olyan projektek, mint például az ételbank vagy a last minute piac megfelelő támogatása nem csupán a lakosság azon részének nyújthatna segítséget, amelyet érint a gazdasági válság, és amely mostanra megduplázódott, hanem ennek a mindenképp tűrhetetlen pazarlásnak is véget vetne.
Ezért felhívom az ügyben illetékes parlamenti bizottságokat, hogy haladéktalanul kezdjék kivizsgálni ezt az ügyet, hogy megoldást kereshessünk rá.
Věra Flasarová
- (CS) Elnök úr, Biztos úr, hölgyeim és uraim, szeretnék beszámolni az Európai Parlament delegációjának december 5-én a prágai várban tett látogatásáról. Szeretném az ott tapasztalt kölcsönös megértés hiányát a tárgyalóasztal mindkét oldalán egyértelműen jellemző ingerültségnek és türelmetlenségnek betudni, nem pedig a rossz szándéknak, bár ez a nézet nem igazolható a mai Európában. Emellett viszont szeretnék megemlíteni egy problémát. A cseh közvélemény a várban folyó tárgyalásokról a médiából és a politikai élet különböző szereplőitől értesült, akik hozzátették saját nézeteiknek megfelelő magyarázatukat. Néhányan támadták a köztársasági elnököt, mivel ez felelt meg céljaiknak, mások pedig változásokat követeltek az Európai Unióban, azért, hogy népszerűségüket bármi áron növeljék a közvélemény körében. Ezért szeretném kérni az egymás iránti udvariasságot és fokozottabb érzékenységet. Közép- és Kelet-Európában még mindig rengeteg begyógyulatlan seb van, amelyeket rossz szándékkal ki lehet aknázni. Az említett esetnek talán kellemetlen következményei lehetnek a hat hónappal később esedékes európai parlamenti választásokra nézve is.
Elnök
Hogy elejét vegyük a helyzet további elmérgesedésének, nem kívánom kommentálni az elhangzottakat, csupán azt szeretném mondani, hogy az Elnökök Értekezlete kézbe vette az ügyet.
Gerard Batten
Elnök úr, mivel eddig nem tapasztalt méretű gazdasági hanyatlás tapasztalható világszerte, a font sterling értéke a dollárhoz és az euróhoz képest folyamatosan csökken. Azonban a font más valutákkal szembeni alkalmazkodóképességének előnyével az egységes európai valutát alkalmazó tagállamok nem rendelkeznek.
Görögországban polgári nyugtalanság és zavargások törtek ki. A görög író, Mimis Androulakis a következőket mondta: "A mai fiatalok rendkívül elégedetlenek az Európában kialakult struktúrával. Nem tudjuk úgy csökkenteni az euró árát, hogy exportelőnyhöz juttasson minket.”
Az EU-tagság és az euró Görögországban magasabb megélhetési költségekhez vezetett, és a fiatalabb generáció attól fél, hogy szegénység vár rájuk a jövőben. Az Európai Unió egy ideológián alapuló projekt, amit az európai népekre erőltetnek, akik inkább élnének demokratikus nemzetállamokban. A politikai ideológia ára mindig emberi szenvedés.”
Sergej Kozlík
(SK) Csaknem valamennyi európai országban szigorú jogi következményei vannak a holokauszt-tagadásnak és a fasizmus hirdetésének.
Ahhoz, hogy a neonácizmus kinyilvánításával és más szélsőséges megnyilvánulási formákkal megfelelően fel lehessen lépni Magyarországon, nem csak a törvényeket, hanem az alkotmányt is módosítani szükséges. Magyarországon azonban viszonylag hosszú ideje hiányzik az ehhez a lépéshez szükséges politikai akarat. A Fidesz, amely az európai néppártok képviselőcsoportjának tagja, nem volt hajlandó megszigorítani a nacionalizmus és radikalizmus ellen hatékonyabban fellépő törvényeket. A Fidesz így közvetetten támogatja a szélsőséges nézeteket Magyarországon.
Csupán egy hónapja, hogy magyar szélsőségesek, fasiszta egyenruhában átléptek a határon, és egy békés szlovák városba érkeztek a helybeliek rémületére. Valamennyi jó szándékú európai polgár nevében felszólítom a magyar politikusokat, hogy sürgősen foganatosítsanak hatékony törvényeket a fasizmus és szélsőséges megnyilvánulások ellen Magyarországon.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Elnök úr, pontosan egy évvel ezelőtt a venezuelai polgárok referendumban szavazták meg, hogy Hugo Chávez elnökségét ne hosszabbítsák meg, amelyet a venezuelai alkotmány szabályoz.
Nos, Hugo Chávez figyelmen kívül hagyta a lakosság demokratikus döntését, és bejelentette, hogy hatalmon maradása érdekében meg fogja változtatni a törvénykezést.
Hugo Chávez tehát újra bebizonyította, hogy nem demokratikus elnök, hanem autokrata, katonai diktátor, akinek célja, hogy az egész országot saját magánbirtokává alakítsa, és így folytathassa ellenfeleinek és a tőle eltérően gondolkodóknak a fenyegetését, inzultálását és támadását. Szándékában áll továbbra is elnyomni a szólásszabadságot azzal, hogy korlátozza a médiát, mint ahogy a Radio Caracas Televisión esetében tette.
Az Európai Parlamentnek szigorúan el kell ítélnie és vissza kell utasítania azokat a trükköket és ürügyeket, amelyeket Hugó Chávez azért akar a gyakorlatba ültetni, hogy ne kelljen feladnia az ország elnökségét. Arra ösztönözzük a venezuelai társadalmat, hogy védje meg a demokrácia és a szabadság értékeit, amelyek tökéletesen ellentétesek Hugo Chávez szavaival és tetteivel.
Csaba Sándor Tabajdi
(FR) Elnök úr, május végén a francia nemzetgyűlés megszavazta a francia alkotmány módosítását a regionális nyelvek tiszteletben tartása vonatkozásában. Ez utóbbiakról elmondható, hogy Franciaország nemzeti örökségét képezik.
Azt remélhettük volna ettől a döntéstől, hogy jelentős fordulópont lesz a regionális nyelvekre és a hagyományos kisebbségekre alkalmazott jakobinus francia elképzelésben. A Francia Tudományos Akadémia azonban sajnálatos módon elutasította a döntést, és nyomást gyakorolt a szenátusra, amely végül nem szavazta meg a francia alkotmány módosítását, annak ellenére, hogy ez rendkívül fontos lett volna, nem csupán Franciaország, hanem az egész Európai Unió számára.
Nem hiszem, hogy az elzászi, breton vagy katalán nyelv oktatása, vagy ezek használata az államigazgatásban bármilyen módon aláásná a francia nemzet területi integritását vagy nemzeti egységét, sőt, épp ellenkezőleg.
Elnök úr, éljen a frankofónia, éljenek a regionális nyelvek, éljen a nyelvi sokszínűség!
Marco Cappato
- (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, néhány nappal ezelőtt Marjory Van den Broeke, az Európai Parlament Titkársága szóvivője elmondta a sajtónak, hogy az Európai Parlament beszerzett nyolc röntgentomográfot, amelyekről több hétig plenáris vitát tartottunk, sőt amelyekkel kapcsolatban határozatot fogadtunk el.
A berendezések beszerzésre kerültek, bár a vita során senki - sem a titkárság, sem az elnök - nem tájékoztatott minket erről a tényről, holott kételyek merültek fel a parlamentben, hogy ugyanilyen berendezések használatát engedélyezzük-e a repülőtereken. Ez a beszerzés véleményem szerint súlyos tévedés volt az elnökség és a titkárság részéről. November 4-én beadtam egy írásos kérelmet az üggyel kapcsolatos tájékoztatásról, azonban még nem kaptam erre választ. December 10-én derült ki számomra a válasz az EU Observerből.
Vajon hogyan lehetséges az, hogy megvásároltuk ezt a berendezést a parlamenti vita idején, amikor helytelenítettük az említett berendezések használatát, és nem közölték velünk, hogy a Parlament már megvásárolta ezeket? Ez az eset kifigurázta a Parlamentet a közvélemény előtt.
Elnök
Erről az esetről nem volt tudomásom, de megvizsgáljuk az ügyet.
Monica Frassoni
- (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, amint azt tudják, a múlt héten az Európai Tanács találkozót tartott, és ahogy hónapok óta történt, az európai parlamenti képviselők megint nem vehettek részt rajta. Még a sajtóközpontba sem léphettek be. Úgy gondolom, hogy ez a helyzet teljesen abszurd - kértük a Tanácsot, hogy lépjen közbe, azonban teljesen eredménytelenül.
Azt hiszem, hogy ez egy valós probléma, nem csupán az európai parlamenti képviselők hiúságának kérdése, akik körbe szeretnének járni és szeretnék megmutatni magukat. Úgy gondolom, hogy a találkozón napirendre kerülő ügyekben és témákban társjogalkotók vagyunk. Rendkívül fontos a közvélemény számára, hogy értesüljön a Tanács üléseiről, természetesen az újságírókon keresztül, és az Európai Parlament képviselőinek véleménye útján is. A jelenlegi helyzet tarthatatlan.
A Parlament részéről többször kértük a Tanácsot az intézkedésre, és reméljük, hogy erre sor került, de talán egy kicsit jobb eredmény várható el. Valóban reméljük, hogy pozitív eredményre jutunk, mivel a jelenlegi gyakorlat valóban megdöbbentő.
Elnök
- Frassoni asszony, mivel személy szerint nekem címezte a hozzászólását, és legalábbis egy lehetséges értelmezés szerint burkoltan gyanúsított, biztosítani kívánom arról, hogy a lehetőségeinkhez mérten erőfeszítéseket tettünk. Azonban én személy szerint nem tudom biztosítani az eredményességet, mivel a Tanácsnak kell meghoznia a döntést az ügyben. Ennek ellenére biztos lehet abban, hogy kollégáim és én is megteszünk minden tőlünk telhetőt.
Mieczysław Edmund Janowski
- (PL) Elnök úr, december 10-én ünnepeljük az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának kihirdetését. A Nyilatkozat 2. cikke szerint: "A jelen nyilatkozatban megfogalmazott összes jogok és szabadságok fajra, színre, nemre, nyelvre, vallásra, politikai vagy más véleményre [...]való mindennemű megkülönböztetés nélkül mindenkit megilletnek.” Ezt a dokumentumot India is aláírta, az az ország, amely annyit köszönhet Mahatma Ghandinak, az egyéni jogok lelkes támogatójának. Ennek ellenére sajnos állandóan rendkívül aggasztó híreket kapunk a keresztények Indián belüli üldözéséről. A hírek beszámolnak kegyetlen gyilkosságokról, támadásokról, nemi erőszakról, otthonok és kegyhelyek felégetéséről. A helyzet különösen súlyos Orissa államban.
Elnök úr, a Parlament nem nézte közömbösen a terroristák által Bombay-ben elkövetett bűncselekményeket, és nem maradhat közömbös az úgynevezett keresztényellenes pogromokkal szemben sem. Erőfeszítéseket kell tennünk, hogy véget vessünk a gyűlölet megnyilvánulásainak, amelyek az alapvető emberi jogok, pontosabban a vallásszabadság és az élethez való jog megsértésének nyilvánvaló esetei.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Elnök úr, néhány nap múlva ünnepeljük az idei Szaharov-díj átadását. Ezért kézenfekvő lenne a kérdés, hogy a korábbi díjazottak élete hogyan alakult, például a kurd/török politikusé, Leyla Zanáé, aki 1996-ban kapta meg a díjat. 2004-ben tíz év börtönbüntetés után kiengedték, de múlt pénteken, december 5-én újra tíz év fogházra ítélték. Ennek az volt az oka, hogy továbbra is azon munkálkodott, hogy a törökországi kurdok számára biztosítsa az alapvető jogokat, például a saját nyelvhasználati jogot. Ez sajnos azt bizonyítja, hogy a törökországi emberi jogi helyzet nem javul, hanem súlyosbodik. Ezért arra ösztönzöm valamennyi képviselőtársamat, hogy fejezze ki szolidaritását a Szaharov-díj korábbi nyertese, Leyla Zana iránt, és felkérném az elnököt, hogy tegyen javaslatot azzal kapcsolatban, hogy hogyan tiltakozhat az Európai Parlament a török kormánynál.
Elnök
Søndergaard úr, szeretném leszögezni, hogy egy ízben meglátogattam Leyla Zanát a börtönben. További lépéseket fogunk tenni ebben az ügyben.
Georgios Georgiou
(EL) Elnök úr, kötelességemnek érzem, hogy felhívjam a figyelmét és valamennyi képviselőtársam figyelmét, és hogy segítséget kérjek az Alzheimer-kórral szembeni fellépésre. Ez egy olyan betegség, amely az időseket sújtja, és jelenleg 6 millió európai polgártársunk életét teszi elviselhetetlenné. Azonban nem csupán a betegségben szenvedőkét, hanem 6 millió család életét is elviselhetetlenné teszi, amellyel 25 millióra nő azoknak a száma, akik ezzel a betegséggel küzdenek, de nem érzik, hogy bármilyen segítséget kapnak Európától, amely könnyíthetne szorult helyzetükön, ha foglalkozna ezzel a láthatóan egyre nagyobb méreteket öltő betegséggel.
Ezért felszólítom mindannyiunkat, hogy kérjük a Bizottságot és a tagállamok kormányait, hogy az Alzheimer-kórt kiemelten kezeljék az európai egészségügyi programokban, hogy megszabadíthassuk 25 millió polgártársunkat ettől a súlyos tehertételtől.
Irena Belohorská
(SK) Amikor Szlovákia benyújtotta tagfelvételi kérelmét az Európai Uniónak, már tagja volt az Európa Tanácsnak, tehát aláírta és törvénybe iktatta az Alapvető Emberi Jogok és Szabadságok Kartáját.
Az Európa Tanács által megkövetelt norma egyenlő és kötelező volt valamennyi állam számára. Ha bármilyen bizonytalanság vagy hibás teljesítés merült volna fel, akkor az úgynevezett monitoring bizottsághoz lehetett fordulni felülvizsgálati kérelemmel. Az Európai Parlament csupán szelektív módon foglalkozik ezzel az üggyel, amikor bizonyos parlamenti képviselők vetik fel ezt az ügyet. Sajnálatos módon azonban a helyzetet nem figyelték párhuzamosan több tagállamban. Emellett számomra úgy tűnik, hogy az Európai Unió, vagyis pontosabban Európa egy bizonyos kisebbsége nagyobb és megkülönböztetett jogokat élvez.
A Vajdaságban él egy jelentős számú szlovák kisebbség, amely több mint kétszáz éve őrzi azokat a hagyományainkat, amelyeket a szlovákok többsége mára már elfelejtett. Elnök úr, tudomásomra jutott, hogy a vajdasági magyar kisebbség, amely kisebb, mint a szlovák, külön rendeletet kap, amely lehetővé teszi, hogy tagállami jogokat élvezzen.
Ezért megkérem az Európai Uniót, hogy biztosítsa nem csak a kötelezettségek, hanem a jogok egyenlőségét, hogy a vajdasági szlovák kisebbség tagjai ugyanazokat a jogokat élvezhessék, mint magyar nemzetiségű polgártársaik.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Elnök úr, egy rendőr pisztolygolyója megölt egy tizenöt éves fiút, és kirobbantotta az eseményeket, amelyek az utóbbi napok során Athénban történtek. Ennek a fiúnak a halála olyan tragédia, amely mindannyiunkat elszomorít. Ez az incidens azonban önmagában nem magyarázza az utána következő szélsőséges eseményeket. Attól tartok, hogy egy olyan jelenségnek nézünk elébe, amely azzal fenyeget, hogy teljesen kikerül irányításunk alól, és nem csupán Görögországban, mivel a fiatal generáció sötét jövőt lát maga előtt, leküzdhetetlen akadályokkal. Hasonló esetek történtek már más európai fővárosokban is. Senki sem becsüli alá ezen események komolyságát. Azonban Görögország esetében hatalmas túlzásokba estek, főleg azok, akik cikkeket publikáltak, és olyan negatív megjegyzéseket tettek, amelyekben azt jósolták, hogy az athéni olimpiai játékok szervezése meg fog bukni, és amikor kiderült, hogy a szervezés sikeres volt, nyilvános bocsánatkérést kellett tenniük. Biztos vagyok benne, hogy mindenki megértette, mi történik valójában.
Maria Matsouka
(EL) Elnök úr, december 6-a, szombat óta, amikor gyászolni kezdtük egy fiatal diák értelmetlen halálát, Európa figyelme Görögországra irányult. A gyilkos golyó olyan demonstrációkat robbantott ki a fiatalok körében, amelyekre Görögországban eddig nem volt példa. A fiatalok felindultak, és saját eszközeikkel megpróbálták jelezni számunkra, hogy nem kívánnak korrupt társadalomban élni, és hogy nem hajlandók elfogadni, hogy a tudás árucikk, és hogy a bizonytalanságnak, a versenynek és a kapzsiságnak nincs helye a jövőről alkotott képükben.
Legyünk őszinték: a fiatalok ma éppen azt a jóléti államot romba döntő embertelen fejlődést vonják kétségbe, amely a jogállamot rendőrállammá alakítja, és amely elidegenít és általános romboláshoz vezet. Nem lehetünk közönyösek, és legfőképpen nem becsülhetjük alá a fiatalok szívettépő segélykiáltásait. A megoldás útja nem az elnyomás, hanem az attitűdök és az irányelvek változása. Tartozunk ezzel a fiatal generációnak; tartozunk ezzel Alexander, az értelmetlenül meghalt fiú emlékének.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Elnök úr, Robert Dziekoński, egy lengyel állampolgár tavalyi, tragikus halála a vancouveri reptéren mélyreható befolyással volt a közvéleményre Lengyelországban és Kanadában. Az eseményeket véletlenül filmre rögzítették. A felvétel azt mutatja, hogy Robert Dziekoński halála a kanadai rendőrség brutális intézkedése miatt következett be, amelynek során szükségtelenül használtak egy elektromos önvédelmi fegyvert a teljesen kimerült, segítségre szoruló férfi ellen. Nagy meglepetésünkre nemrég kiderült, hogy a kanadai bíróság kimondta: a rendőrtiszteket semmilyen módon nem fogják felelősségre vonni az intézkedéseiket követően.
Saját és képviselőtársam, Wojciechowski úr nevében, sok lengyel és kanadai kívánságát közvetítve kérem e Ház elnökét, hogy szólítsa fel a kanadai hatóságokat, hogy pontos információt közöljön a lengyel állampolgár halálának körülményeit illetően. Ez a személy természetesen az Európai Unió polgára is volt.
Roberto Musacchio
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, az Egyesült Államok kinyilvánította, hogy őszintén mérlegeli a nagyobb autóipari cégcsoportok köztulajdonba vételét, abból a célból, hogy fellépjen az iparágat fenyegető válsággal szemben. Mint ahogy általában az Egyesült Államokban, bizonyos időkben félreteszik az ideológiákat, beleértve a "laissez-faire” gazdaságpolitikai elvét, és nagyon is gyakorlatias lépéseket tesznek.
Európa nem maradhat tétlen az autóipar válsághelyzetét nézve. Természetesen nagyon lényeges, hogy elfogadjuk a kibocsátásra vonatkozó új rendeletet, helyes, hogy a Bizottság azon az állásponton van, hogy a környezettudatosság és az innováció vezesse a válságkezelő intézkedéseket, és hogy az autóipart is bele kell vonnunk ebbe, de mindez nem elegendő. Szeretném kérni az Elnök urat, illetve a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fontolják meg, hogy vajon valóban szükségünk van-e egy rendkívüli tervre, hogy azonnali intézkedéseket tegyünk, mielőtt megszaporodnak az elbocsátások, amelyek máris nagy számban jelentkeznek Olaszországban, hazámban, és nagyobb autóipari cégcsoportokat érintenek, az Eatontól a Fiat cégig bezárólag.
Hans-Peter Martin
(DE) Elnök úr, nagy jelentőségű, hogy az Európai Parlament plenáris ülésével nem közölték a bécsi kerületi büntetőtörvényszék nemrég meghozott ítéletét. A bíróság kérte Hannes Swoboda európai parlamenti képviselő kiadatását, azaz mentelmi jogától való felmentését. Ezt az ügyet a média is közzétette, és ez esetben egy évig terjedő büntetésről van szó. Azonban e Ház számára nem közöltek semmit.
Saját esetemben azonban más volt az eljárás. Amint megtörtént a kérvényezés, Ön, Elnök úr, felolvasta a Parlamentnek, több képviselőtársam nagy örömére. Azonban Ön, Elnök úr, nem tájékoztatta a Parlamentet, hogy ezt követően nem történt semmilyen jogi eljárás, hogy a bíró lezárta az ügyet, hogy az említett hatósági döntés egyhangú volt, és hogy a mentelmi jog alól való felmentés semmi esetre nem volt helyénvaló.
Ezt nem nevezném demokráciának, Pöttering úr.
Elnök
Martin úr, mivel folyamatosan rendreutasít engem, szeretnék rámutatni arra, hogy ha a d'Hondt rendszert szándékozunk követni - azaz jogszerűen szeretnénk eljárni -, nem kaphatott volna szót.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Elnök úr, ha szeretnénk kivetíteni a több mint ötven éves Európai Unió jelentőségét, ki kell emelnünk azt a tényt, hogy megszüntette a háborút, és hogy békeidőkben élünk. Ennek ellenére nyilvánvaló, hogy ezt a békét kockára teszik más külső fenyegetések, és az egyik ilyen az erőszak. Ezért kell a figyelmünket az erőszakra irányítanunk, és a szeretet kultúrájával, a szolidaritás kultúrájával kell elhárítanunk.
Azt gondolom, hogy elmulasztottuk hangsúlyozni az emberek közti támogatás erejét, és az irányítás, különösen a fiatalok irányításának jelentőségét a tudás, az innováció és a kultúra lehetőségei felé. Ha azt tanácsoljuk a fiataloknak, hogy erőszakkal fejezzék ki nézeteiket, akkor féltenünk kell az Európai Uniót.
Maria Eleni Koppa
(EL) Elnök úr, szeretném e szónoki emelvényen kifejezni felháborodásomat és aggályomat a tizenöt éves fiú rendőrkéz általi halála miatt, amely Athénban történt. Ez az incidens váltotta ki azokat az eseményeket, amelyek az utóbbi napokban megrázták Görögországot. Görögországban társadalmi felzúdulás zajlik, számos városában általános a nyugtalanság. Az emberek az utcákra mentek, főleg az egyetemisták, a diákok, a munkanélküliek és az alulfizetettek, és felemelik a hangjukat a válságban szenvedő társadalomban, amelyben úgy tűnik, hogy nincs perspektíva. Düh, felháborodás és tiltakozás találkozott, amelynek az eredménye a felzúdulás. Ezt a helyzetet látva a gyenge, leköszönő kormány, az Új Demokrácia kormány kiengedte a kezéből az irányítást, azzal az eredménnyel, hogy napok óta nem működik az állam.
Ezen események gyökerei bonyolultak, és mélyre nyúlnak: a polgári nyugtalanság kitörése az egyenlőtlenség töretlen növekedésének eredménye. Ez egy neoliberális politika eredménye, amely egyre több szegénységet, marginalizációs és társadalmi kirekesztést hoz létre, azzal az eredménnyel, hogy kockára teszi a társadalmi kohéziót, és szélsőséges események felé sodor, hasonlóan a most tapasztaltakhoz. Azzal, hogy elítéljük az erőszakot, figyelmesen kell hallgatnunk a görögországi tiltakozások hangjait, és konkrét, őszinte választ kell azokra adnunk.
Jelko Kacin
(SL) Az olasz állam újra vaskezű nyomást gyakorol a szlovén kisebbségre azzal, hogy elvágja a kisebbségek túlélésének előfeltételét jelentő kisebbségi oktatásra és kultúrára szánt forrásokat.
Azonban az az esemény, amely a Trieszthez közeli barkovljei szlovén iskolában történt e hét keddjén kísérlet volt arra is, hogy az igazgatónőt, a tanárokat, a gyerekeket és szüleiket is megfélemlítse. Az olasz rendőrség megjelenése tűrhetetlen az iskolában. A rendőrségnek semmi keresnivalója egy oktatási intézményben. Ez az eset a fasiszta korszakhoz hasonlítható. Mindeközben több száz üzlet tesz ki Triesztben kínai jeleket és feliratokat, amely azonban úgy tűnik, senkit nem zavar. Ezzel szemben azonban a szlovén iskola szlovén jelképei zavarnak néhány olasz politikust, és zavarják az olasz hatóságokat, amelyek ráadásul elrendeltek egy házkutatást és a rendőrség kiszállását.
Ezek nem európai és nem szlovén viselkedési normák. Ez nyomásgyakorlás és tűrhetetlen szégyen, Elnök úr.
László Surján
(HU) Csodálatos érzés volt egy évvel ezelőtt mindannyiunk számára, hogy az Európai Unió bővítésének egy nagyon fontos új szakasza következett be: a schengeni határok megszűnése nagyon nagy területen, új tagokkal bővült a schengeni közösség. Egy év telt el. Azóta élvezik nagyon sokan ennek az előnyeit. De az előnyök között hátrányok is megjelentek, olyan hátrányok, ahol úgy néz ki, hogy bizonyos emberek inkább az izolációban érdekeltek. Utak, amelyeken autók járhatnának, mesterségesen záródnak be, KRESZ-táblákkal vagy odahelyezett virágültetvényekkel. Elnök úr! Nagyon jó lenne, ha az európai polgárok mindegyike megértené, hogy a szabad mozgás közös kincsünk, és azt semmiféle érdekből nem lenne szabad korlátozni, mint ahogy teszik ezt például Sátoraljaújhely közelében.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Köszönöm, Elnök úr. Örülök, hogy Špidla biztos úr is a teremben van. Az Európai Unió négy alapvető szabadságra épül, azaz a javak, a szolgáltatások, a tőke és a polgárok szabad mozgására.
2009. január 1-jén lesz két éve, hogy Románia és Bulgária csatlakozott az EU-hoz. A két ország által 2005-ben aláírt csatlakozási szerződés lehetőséget biztosít a tagállamok számára, hogy kölcsönös korlátozásokat léptessenek életbe a román és a bolgár munkavállalók szabad mozgására vonatkozóan, minimum két, maximum hét év időtartamra. Néhány tagállam eltörölte ezeket a korlátozásokat még 2009 előtt, míg mások bejelentették, hogy fenntartják ezeket belpolitikai okokra hivatkozva.
Úgy hiszem, hogy a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság idején e korlátozások megszüntetése sürgető szükséggé vált. A román és a bolgár munkavállalók szabad mozgását akadályozó korlátozások eltörlése az európai alapelvek és értékek tiszteletben tartását jelzi. Egyúttal az Európai Unió alapvető szerződéseinek tiszteletben tartását is jelzi. Ezért kérem azoknak a jelenlegi korlátozásoknak az eltörlését, amelyek akadályozzák a román és a bolgár munkavállalók szabad mozgását. Köszönöm.
Jaromír Kohlíček
(CS) Hölgyeim és uraim, az utóbbi években az Európai Parlament egyik delegációja látogatást tett a következő elnökséget betöltő államban. Ez jó dolog, és dicséretes. Amit azonban nem kedvelek, az a prágai várban megjelent delegáció által tanúsított tapintat hiánya. Mindannyian ismerjük Cohn-Bendit úr fő módszereit, a provokációt és az arcátlanságot, amelyekkel hírnevét öregbíti. Aggodalommal tölt el, hogy ezen a prágai eseményen e Parlament elnöke is csatlakozott hozzá. Önök csalódást okoztak nekem, és úgy érzem, hogy felül kell vizsgálnom pozitív véleményemet. Önökből hiányzik az alázat és a türelem, amely szükséges más vélemények meghallgatására. Személy szerint gyakran nem értek egyet a Cseh Köztársaság elnökének véleményével, de nem fejezem ki a nézeteimet arcátlan módon, ahogy Ön megengedte a delegációja egyik tagjának. Ezért hivatalos bocsánatkérést várok Öntől, nem pedig a szokásos arrogáns választ.
Elnök
Kohlíček úr, ha jelen lett volna, nem az előzőhöz hasonlóan beszélt volna a történtekről.
Mairead McGuinness
Elnök úr, az egyik olasz képviselőtársam említette, hogy a kidobott élelmiszermennyiség mekkora probléma Olaszországban. Az élelmiszerpazarlás és a felesleges élelmiszerek élelmiszerláncba való visszaáramlása egy olyan probléma, amely Írországot is sújtotta az elmúlt hét során. Ez az eset azt mutatta meg, hogy ha nem gyakorolunk megfelelő ellenőrzést az élelmiszerlánc valamennyi része felett, nem csupán a termelő és a fogyasztó, hanem a fogyasztó és a termelő között, akkor hatalmas problémák keletkezhetnek.
Az ír államnak mindez 180 millió euróba kerül, és hálásak vagyunk az EU szolidaritásáért, amely segítséget nyújtott saját raktárkészlet rendelkezésre bocsátásával, azonban tudnunk kell, hogy pontosan mi alakult rosszul Írországban, az élelmiszerláncban, amely során dioxinnal szennyezett adalékanyag kerülhetett az állatoknak szánt takarmányba.
Hálásak vagyunk, hogy sikerült megoldani ezt a problémát, de tudnunk kell, hogyan történhetett, hogy a jövőben elejét vehessük az ilyen eseménynek. Ha nem tudjuk ellenőrzés alatt tartani a takarmányláncba kerülő élelmiszert vagy élelmiszerfelesleget, akkor meg kell állítanunk ezt a gyakorlatot. Ellenőrzés alá kell vonni a házi takarmánykeverést, és fel kell tüntetni a származási országot, hogy garantálhassuk a fogyasztóknak a fogyasztott hús minőségét.
Marco Pannella
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, a jövő emlékezete úgy fogja számon tartani ezt az időszakot, mint annak a Parlamentnek és annak az Európai Uniónak az alapvető átalakulását, Elnök úr, amelyet Ön 1985-ben jól ismert, és amelyet segített kialakítani: az európai szülőföld létrejöttét a régi európai szülőföldek omladozó illúziója helyében.
Ma és minden nap ebbe az irányba tartunk. Csupán tegnap és tegnapelőtt történt, hogy a Bizottságnál az Atlanti-óceántól az Urálig tartó Európáért álltak ki, amely a régi nacionalista emlék, nem pedig Európa-barát szemlélet. Nem Coudenhove-Kalergi, Winston Churchill, alapító atyáink Európája, akik neve a Parlamentet fémjelezte. Ők az Európai Egyesült Államok mellett tették le voksukat, ma pedig csupán partnerkapcsolatokról beszélünk mindazokkal, akik valóban tagságra törekednek, és Európa részei szeretnének lenni. Úgy hiszem, hogy ezeket az államokat - nézzük csak meg a mediterrán országokat - kiszolgáltatjuk egy olyan sorsnak, amely bizonyosan veszélyt jelent, és minden bizonnyal az adott országok Európa-barát és demokrata polgárait sújtja.
Ioannis Gklavakis
(EL) Elnök úr, szeretnék beszélni a növényvédő szerekkel kapcsolatos szabályozásról. Gondolom, mindenki egyetért velem abban, hogy a növényvédő szerek gondatlan használata veszélyes mind az emberekre, mind a környezetre nézve. Azonban bízom benne, hogy mindenki elfogadja azt is, hogy a növényvédő szerek használata tette lehetővé az élelmiszerek tömegtermelését és az emberek tömeges ellátását. Ily módon a növényvédő szerek szükségesek, azonban megfelelő módon kell használni azokat.
Azonban attól tartok, hogy az új szabályozás számos kérdést és félelmet vet fel. Az európai gazdálkodók aggódnak, hogy csupán a korlátozások alkalmazásával kiszorulnak a termelésből, és nem lesznek képesek versenyképesen termelni. Ezen kívül a fogyasztóknak is valóban aggódniuk kell, mivel a harmadik országbeli termékek minősége kétséges. Végezetül pedig a harmadik országokban, ahol a termelési módszerek ellenőrizetlenek, hatalmas méreteket fog ölteni a környezet igénybevétele és nagymérvű rombolása. Így tehát bízom benne, hogy megkülönböztetett figyelmet fordítunk erre az ügyre, mivel fennáll a lehetőség, hogy több kárt okozunk, mint hasznot. Nagy figyelemmel kell kezelnünk ezt az ügyet, a tények pontos ismeretében.
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Elnök úr, mindannyian tudjuk, hogy valaha létezett az udvari bolond posztja. E személyek kötelessége és előjoga volt uruk szórakoztatása, még akkor is, ha megsértették a többi jelenlévőt. Az udvari bolondnak azonban mennie kellett, ha az ura komoly dolgokat kívánt megvitatni.
Szeretném a következő kérdést feltenni az Elnökünknek. Pöttering úr, szándékában áll-e feleleveníteni, némileg módosítva, ezt a régi szokást az Európai Parlamentben? Elfogadható lesz-e az egykor vöröses árnyalatú, jelenleg zöldes politikusoktól, hogy sértegessék a nemzeti vezetőket, azt állítva, hogy a Parlament érdekében cselekednek, méghozzá a házelnök jelenlétében? Valójában ez történt a Cseh Köztársaságban Klaus elnökkel szemben. Az Európai Parlament képviselőiként demonstrálnunk kellene, hogyan kell értelmezni a demokráciát. Példát kellene mutatnunk a jog tiszteletéből és az uniós tagállamok vezetőinek tiszteletéből. E Házat vajon olyan emberek képviselik, akik régen lelkesedtek a demokrácia iránt, most pedig megvetéssel kezelik? Senki nem próbálja meg rendre utasítani vagy elhallgattatni őket.
Ezt a helyzetet nem szabad tovább fenntartani. Klaus elnök urat megilleti egy bocsánatkérés azokért az eseményekért, amelyek Prágában történtek a Ház delegációjának látogatásakor. Felkérem az érintetteket arra, hogy történjen meg ez a bocsánatkérés.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Elnök úr, a görög társadalom irtózik az erőszaktól, és pontosan ezért volt döbbenetes számomra a tizenöt éves fiú rendőrkéz általi halála. Az esemény kiváltotta, hogy a fiatalok kivonuljanak az utcára békésen tiltakozni, mivel ez volt a szikra, amely meggyújtotta a tüzet, és egyéb patthelyzeteket is előhozott: botrányokat, egyenlőtlenségeket, inflációt, munkanélküliséget, nepotizmust, korrupciót és a jogállamiság hiányát. Az Európai Közösségek Bírósága gyakran elmarasztalta a görög hatóságokat az elmúlt évek során a túlzott erőszakossága és önkényessége miatt, amelyet büntetlenül nyilvánított ki. Elnök úr, felszólítom Önt és a Parlament valamennyi képviselőcsoportját, hogy kövessük a görög parlament példáját a tizenöt éves fiú emlékének adózva, és az Európai Parlamentet, mint az emberi méltóság és jogok oltalmazóját, hogy egyperces néma csenddel adózzon a fiatal, tizenöt éves fiú emlékének, akit Athénban, egy hete gyilkoltak meg.
Milan Gaľa
(SK) A múlt héten megemlékeztünk az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 60. évfordulójáról, amelyet az ENSZ közgyűlése 1948. december 10-ei határozatában fogadott el.
A belarusz ellenzék tiltakozássorozattal próbálta felhívni a figyelmet az Emberi Jogok Napján az emberi jogok megsértésére, amely hazájukban zajlik. Minszki aktivisták rabjelmezben vonultak fel, és a következő feliratot tartalmazó transzparenseket vittek: "Politikai fogoly vagyok”. Egy másik helyszínen az aktivisták a járókelőknek osztogatták a nyilatkozat szövegét, az ország nyugati részében, Grodno városában pedig demonstrációk zajlottak. A Lukašenko-rezsim az ellenzéki eseményekre úgy reagált, hogy aktivistákat tartóztatott le.
Ellentmondásos, hogy Belarusz aláírt egy nyilatkozatot, amely szerint garantálja a polgárok emberi jogait. Elfogadhatatlan a nemzetközi közösség számára, hogy egy aláíró ország megtiltja az emberi jogi nyilatkozat tényleges szövegének terjesztését.
Ewa Tomaszewska
(PL) Elnök úr, az Európai Történelem Háza megalapításának ötletét a Kulturális és Oktatási Bizottság indítványozta az egyik ülésén néhány hónappal ezelőtt. Akkor azonban nem terjesztettek elő dokumentumokat. Emellett nem volt elegendő idő sem a vitára. Ettől függetlenül az európai parlamenti képviselők kifejezték aggodalmukat az ötlettel kapcsolatban.
Most előttem vannak az Európai Történelem Házához kapcsolódó alapvetések, és azt kell mondanom, hogy megdöbbentem a munka minőségén. Történelmi tévedéseket tartalmaz, például azt, hogy a kereszténység eredetét az időszámításunk szerinti negyedik évszázadra datálja. Emellett néhány eseménynek indokolatlan jelentőséget tulajdonít a szöveg, míg más eseményeket figyelmen kívül hagy. Ez különösen igaz a második világháború és a legutóbbi két évtized időszakára. Csaknem úgy tűnik, hogy ez kísérlet arra, hogy szándékosan elferdítse Európa történelmét. Az Európai Parlamentnek nem szabad ilyen kétes ügyet támogatnia, és nem szabad biztosítania a finanszírozását sem.
Nicodim Bulzesc
Elnök úr, a Bizottság múlt heti brüsszeli ülésének eredményét, illetve az ENSZ Poznańban megtartott éghajlatváltozási konferenciájának konklúzióit több európai parlamenti képviselő üdvözölte e Házban. Az átlagpolgárok számára nehéz megérteni, hogy mit jelent a szén-dioxid-szennyezési jogok vásárlása és eladása, vagy a szén-dioxid-szivárgás veszélyei. Azonban meg kell érteniük, hogy Európa az éghajlatváltozás ellen fellépő legnagyobb tekintély, és a jövőben is ebben a szerepben marad.
Románia és más kelet-európai tagállamok üdvözlik a további szabad szén-dioxid-kibocsátási engedélyeket, illetve az új kompromisszumot, amely megnöveli a Szolidaritási Alapot. Ezzel a cement-, vegy- és üvegipari vállalatoknak nem kell áthelyezni gyáraikat, munkahelyeiket és szén-dioxid-kibocsátásukat a világ valamely más részére. Várakozással tekintek a holnapi, teljes csomagot tárgyaló plenáris vita elé, és köszönetet mondok valamennyi közreműködő előadónak és európai parlamenti képviselőnek.
Pedro Guerreiro
(PT) Szeretném megragadni az alkalmat az Európai Parlament ülésének elején, hogy kifejezzem teljes szolidaritásunkat a portugál vasúttársaság, a Caminhos-de-Ferro Portugueses (CP) igazgatótanácsának elnyomásától szenvedő vasúti dolgozókkal.
Kilenc vasúti dolgozót vontak elfogadhatatlan fegyelmi eljárás alá és bocsátottak el, amelyet a cég igazgatósága kezdeményezett azért, mert törvényes sztrájkőrségben vettek részt. Ugyanez történt még három dolgozóval a REFER vasúti infrastruktúrát működtető cégnél.
Ki kell fejeznünk felháborodásunkat ezzel a hozzáállással szemben, és követelnünk kell, hogy vessenek véget a hasonló eljárásoknak és tartsák tiszteletben a demokratikus jogokat, a dolgozók jogait, és a szakszervezet szabadságát.
Colm Burke
Elnök úr, üdvözlöm a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 2008. december 2-i hatálybalépését. Az Európai Közösség szintén aláírta ezt az egyezményt. Ez az egyezmény 50 millió fogyatékkal élő uniós állampolgár jogait védi, többek között az amputált személyekét is.
Azonban Írország egy olyan tagállama az Európai Uniónak, ahol ha egy személy elveszíti egy végtagját, saját forrásból vagy a biztosításából kell fedeznie a protézisét.
Annak ellenére, hogy ez az egyezmény hatályba lépett, az ír kormány nem tett lépéseket a jelenlegi költségvetésben annak érdekében, hogy segítse az amputált személyek protézisének finanszírozását. Elítélem a súlyos fogyatékossággal élő emberek gondatlan elhanyagolását, és felszólítom a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat a tagállamok számára, hogy kötelesek legyenek megfelelő finanszírozást biztosítani a fogyatékkal élő személyek számára.
Ryszard Czarnecki
(PL) Elnök úr, szeretném felhívni a figyelmet egy valamelyest szokatlan helyzetre, amely hazámban, Lengyelországban alakult ki.
Az Európai Parlamenthez, pontosabban e Ház parlamenti választásaihoz kapcsolódóan a lengyel jog határozottan kimondja, hogy a választójogi törvény bármilyen változását hat hónappal a választás előtt be kell terjeszteni. A lengyel kormány azonban későn nyújtotta be a választójogi törvény változtatásait az Európai Parlamentnek. Az egyik változás a lengyel európai parlamenti képviselők számának csökkentésére vonatkozik.
Ennek eredményeképpen az új választójogi törvény, amely kevesebb lengyel európai parlamenti képviselőt határoz meg, az alkotmánybíróság által kifogásolható. Az európai parlamenti választások jogszerűsége tehát kétségbe vonható hazámban, Lengyelországban. Ez rendkívüli helyzet, amely nem fordult még elő az Európai Parlament történetében. A felelősség ezért sajnos a lengyel kormányt terheli.
Ilda Figueiredo
(PT) A munkanélküliség problémája, a bizonytalan és rosszul fizetett munka átka, és a fizetések késői rendezésének drámája egyre súlyosbodik Észak-Portugáliában, és egyre nagyobb számú munkavállalót fenyeget.
Két példát említenék: a média beszámolt arról, hogy 51 portugál építőmunkás a Marco de Canavezes régióból a mai napon sztrájkolni kezdett galíciai, spanyolországi cégüknél, amely nem fizette ki nekik kéthavi bérüket és szabadságukat. Ezek a munkavállalók még nem kaptak munkanélküli segélyt. Eközben a félvezetőket gyártó portugál cégnél, a Quimonda in Vila do Conde-nál egyre nagyobb aggályok merülnek fel a 2000 munkavállaló jövőjével kapcsolatban, mivel a német anyavállalat elbocsátásokat jelentett be, bár még nem ismert, hogy ezek mely cégeket érintik majd. Ezért rendkívül fontos, hogy sürgősen reagáljunk ezekre a problémákra, és hogy biztosítsuk, hogy a nemrég elfogadott közösségi intézkedések nem hagyják figyelmen kívül a munkavállalók és családjaik kálváriáját.
Roger Helmer
Elnök úr, úgy tudom, hogy a múlt héten sor került egy találkozóra a képviselőcsoportok vezetői és Václav Klaus, a Cseh Köztársaság elnöke között. Széles körben nyilvánosságra került, hogy ezen a találkozón több képviselőtársunk, köztük Daniel Cohn-Bendit úr arcátlan, sértő és intoleráns módon beszélt a Cseh Köztársaság elnökével, oly módon, hogy e Ház hírnevét csorbította. Sajnálattal veszem tudomásul, hogy e Ház elnöke, aki szintén részt vett a találkozón, elmulasztotta megfékezni és rendreutasítani őket.
A mai napon korábban említette az elnök, hogy ha jelen lettünk volna, akkor másként értettük volna. Azonban amennyiben úgy gondolja, hogy rosszul tolmácsolták a szavait, e Házzal közölnie kellene, hogyan és miért.
Szeretném kérni, hogy a Parlament elnöke írásban kérjen bocsánatot Klaus elnöktől a Parlament nevében ezért a dicstelen magatartásért.
Charles Tannock
Elnök úr, mint az Európai Parlament megfigyelő missziójának elnöke a bangladesi általános választásokon, szeretnék köszönetet nyilvánítani az elnökségnek azért, hogy engedélyt adott erre a misszióra. Az előző elnök, aki elutasította a részvételt - Robert Evans úr a szocialista képviselőcsoportból - az utolsó pillanatban megpróbálta lemondani ezt az utat, és azt állította, hogy a résztvevők listája politikailag és nemzetiségileg nem volt kellő egyensúlyban. Nos, még mindig vannak helyek arra az esetre, ha további képviselők szeretnének részt venni, amit üdvözölnék.
Nagyon örülök, hogy az elnökség ítélőképességére támaszkodva nem mondta le a missziót. Ha erre sor került volna, az nagyon rossz jelzés lett volna Bangladesnek - és az általam Londonban képviselt bangladesi közösségnek - amely bátran próbálja erősíteni törékeny szekuláris demokráciáját a két éves tulajdonképpeni katonai vezetést követően.
Banglades egy életerős ország egy stratégiailag instabil régióban, amelyet egyre jobban fenyeget az iszlám terrorizmus. Ezzel a ténnyel a Parlament Dél-Ázsiai Delegációjának elnöke, Evans úr is teljesen tisztában van. Banglades megérdemli bátorításunkat a demokratikus jövőre való törekvésében. Ha mi azt állítjuk, hogy demokraták vagyunk, meg kell tennünk mindent annak érdekében, hogy támogassuk Bangladest e törekvésében.
Elnök
Hölgyeim és uraim, elmúlt 18.00 óra. A napirendnek megfelelően le kell zárnunk a jelenlegi pontot, és tovább haladnunk a következő napirendi pontra.

{'language': 'hu'}