Yksityisen eurooppayhtiön säännöt, yhtiöoikeus (keskustelu)
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Giuseppe Garganin komissiolle laatima oikeudellisten asioiden valiokunnan suullinen kysymys yksityisen eurooppayhtiön sääntöjä ja neljättätoista yhtiöoikeusdirektiiviä koskevien lainsäädäntömenettelyjen nykytilanteesta - B6-0137/0000).
Giuseppe Gargani  
laatija. - (IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, tästä kysymyksestä käytävä keskustelu on sekä institutionaalisesti että poliittisesti tärkeää, kun muistetaan, että sillä on huomattavaa poliittista ja institutionaalista merkitystä.
Haluan todeta hyvin selkeästi - ja vastaan sanoistani - että Euroopan komissio on todellakin pettänyt Euroopan parlamentin, koska se ei ole vastannut parlamentin virallisiin pyyntöihin eikä esittänyt lainsäädäntöehdotuksia yksityisistä eurooppayhtiöistä eikä pääomayhtiöiden pääkonttoreiden siirtämisestä.
Yhtiön sääntöjä koskevaa lainsäädäntöehdotusta pyydettiin virallisesti helmikuussa 2007 perustamissopimuksen 192 artiklan perusteella. Pyyntö tehtiin - haluan painottaa, ja pyydän komission jäsentä kuuntelemaan, koska, arvoisa puhemies, tämä on hyvin tärkeä suullinen kysymys, johon on saatava vastaus - perinpohjaisen keskustelun jälkeen sekä kuultuamme päteviä ja alaansa edustavia asiantuntijoita, jotka osoittivat meille, miten tarpeellinen tällainen säädös on ja miten paljon hyötyä siitä olisi, koska se kannustaisi pienyrityksiä, jotka ovat kiinnostuneita toimimaan tehokkaasti sisämarkkinoilla.
Arvoisa komission jäsen, komission tehtävänä oli käynnistää välittömästi lainsäädäntöehdotuksen hyväksymismenettely ja laatia aluksi vaikutustenarviointi. Lisäksi komissiolla oli jo käytössään toteutettavuustutkimus joulukuulta 2005, mutta se ei tehnyt mitään vaan odotteli heinäkuuhun saakka, jolloin se käynnisti kuulemisen tarpeesta perustaa yksityinen eurooppayhtiö - siis tällöinkin pelkästään hypoteettisen keskustelun - aivan kuin parlamentilla koko unionia edustavana ja vaaleilla valittuna elimenä ei olisi ollut oikeutta vaatia tämän olennaisen tärkeän säädöksen laatimista.
En ryhdy yksityiskohtaisemmin tarkastelemaan EU:n lainsäädäntöä, koska Klaus-Heiner Lehne, joka on yksi valiokunnan pääasiallisimmista asiantuntijoista ja tämän alan johtava edustaja, puhuu kohta kysymykseen liittyvistä oikeudellisista näkökohdista. Haluan tarkastella kysymystä syvällisemmin ja muistuttaa komission jäsentä - jotta hän voi ottaa asianmukaisesti huomioon kaiken mitä sanon - toimielinten välillä vallitsevasta suhteesta, jonka varaan komission ja parlamentin välttämättömän yhteistyön on perustuttava.
Arvoisa komission jäsen, minun mielestäni olette henkilökohtaisesti ollut epäkohtelias parlamenttia kohtaan, olette kohdellut sitä töykeästi. Olette sivuuttanut parlamentin pyynnöt, jotka esitettiin 192 artiklan perusteella ja varsinkin sääntelykäytännön parantamista koskevan toimielinten sopimuksen perusteella, ja toimiin ei ole ryhdytty useassa tapauksessa - olen ollut kyseisen valiokunnan puheenjohtajana, joten avoinna olevien kysymysten määrä on hyvin tiedossani - vaikka komissio oli virallisesti luvannut ottaa pyynnöt huomioon ja laatia lisäksi nopeat ja asianmukaiset vastaukset parlamentin valiokunnille. Näin ei ole lainkaan tapahtunut!
Kyseisten velvoitteiden laiminlyönti nostaa esiin kysymyksen komission vastuuvelvollisuudesta, joka voidaan hyvällä syyllä määritellä oikeudelliseksi, parlamenttia kohtaan. Klaus-Heiner Lehne totesi puheenjohtajamaan Saksan järjestämässä yhtiöoikeuskonferenssissa aivan perustellusti, että Euroopan komissio voitaisiin haastaa yhteisöjen tuomioistuimeen velvoitteidensa laiminlyönnin takia.
Parlamentin - ja sanon tämän hyvin selkeästi - on hyvä tietää, että komissio on jo Internet-sivustollaan vahvistanut vuosina 1997 ja 2002 järjestettyjen neuvottelujen osoittaneen, että talouden toimijat ovat osoittaneet korkealta taholta erityistä kiinnostusta aiheeseen. Asian tärkeys on näin ollen komission tiedossa, ja se tietää myös, että parlamentin pyyntöihin vastaaminen on sen tehtävä ja velvollisuus.
Sen lisäksi, ettei komissio ole hyväksynyt lainsäädäntöehdotusta, komission jäsen jopa totesi Berliinin konferenssissa, että ehdotuksen hyödyllisyydestä on käytävä vielä lisää keskusteluja. Se on saanut meidät hyvin hämmentyneiksi, koska meidän on nyt mietittävä - kuten komission jäsen sanoo - saako Euroopan parlamentti yhä tilaisuuden osoittaa käytännössä, että kyseinen lainsäädäntöehdotus on perusteltu.
Tällä alalla annettava direktiivi - ja tämä on viimeinen kommenttini - tarjoaisi varmasti vankan oikeusperustan yritysten sijoittautumisvapaudelle ja palvelujen tarjoamisen vapaudelle. Odotamme komission jäseneltä yksityiskohtaista ehdotusta, jossa ei vain myötäillä luullakseni Englannista, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Irlannista peräisin olevien eri eturyhmien näkemyksiä vaan korjataan huono tilanne. Arvoisa komission jäsen, nyt ei pidä palvella yksittäisten maiden etuja, minkä hyvin tiedättekin, vaan eurooppalaisten etuja! Parlamentti ei ole eturyhmä vaan me todellakin tuomme konkreettisesti ilmi tuon vaatimuksen ja tarpeen!
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, Giuseppe Garganin esittämä oikeudellisten asioiden valiokunnan suullinen kysymys tarjoaa minulle tilaisuuden saattaa teidät ajan tasalle siitä, mikä on komission kanta neljänteentoista yhtiöoikeusdirektiiviin ja yksityiseen eurooppayhtiöön.
Kuten tiedätte, sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosasto käynnisti 20. heinäkuuta julkisen kuulemisen yksityisen eurooppayhtiön säännöistä osana sääntelyn parantamista koskevaa lähestymistapaa. Kuulemisen tavoitteena on kerätä sidosryhmien näkemyksiä tällaisten sääntöjen tarpeesta ja niiden mahdollisesta sisällöstä.
Tiedän, että Euroopan parlamentti haluaisi komission nopeuttavan prosessia. Meidän on kuitenkin tehtävä tarvittava valmistelutyö. Sen keskeisenä osana on neuvotella sidosryhmien kanssa eri sääntelyvaihtoehdoista - eli yhdenmukaisemmista mutta vähemmän joustoa tarjoavista säännöistä tai säännöistä, jotka tarjoavat käyttäjille runsaasti vapautta mutta johtavat moniin erilaisiin eurooppayhtiön rakenteisiin Euroopan unionissa. Meidän on kuultava sidosryhmien mielipiteitä siitä, mikä vaihtoehto on yrityksille houkuttelevin. Juuri tästä sääntelyn parantamisessa on kysymys.
Vuoden 2005 lopulla tehty toteutettavuustutkimus tarjoaa melko yleisen arvion nykytilanteesta, mutta se ei kuitenkaan anna selkeää vastausta siihen, mikä olisi paras toimintavaihtoehto ja mitä asioita eurooppayhtiön sääntöihin voisi kuulua. Tarvitsemmekin perusteellisempaa analyysia. Se tarjoaa tietenkin hyvää taustamateriaalia työhömme. Olemme myös hyödyntäneet eurooppayhtiön sääntöjä käsittelevää Euroopan parlamentin mietintöä ja sen suosituksia sääntöjen mahdollisesta sisällöstä.
Neljättätoista yhtiöoikeusdirektiiviä koskevan ehdotuksen valmistelutyöt eivät ole olleet vakuuttavia. Sääntelyn parantamishankkeemme ja vaikuttavuusperiaatteemme edellyttävät, että ennen kuin ryhdymme toteuttamaan tiettyä aloitetta, meidän on osoitettava, että siitä on selkeää taloudellista hyötyä. Saan todennäköisesti piakkoin tilaisuuden antaa lopullisemman lausunnon siitä, mitä lisäarvoa ehdotus voisi tarjota.
Ehdotus edellyttää meiltä vielä lisäharkintaa, sillä siitä on suoraan sanoen vaarassa tulla kiistanalainen. Kuten jäsenet tietävät, minua ei kiistanalaisuus pelota, mutta minut on saatava vakuuttuneeksi siitä, että ne mahdolliset hyödyt, joita aloite Euroopan unionille tarjoaa, ovat lainsäädäntöehdotuksen arvoisia.
Tässä ei ole kyse vitkastelusta vaan näkemyksestä, jonka mukaan laadukkaan työn tekeminen edellyttää asianmukaisia valmisteluja. Ilmoitan jäsenille parin kuukauden kuluessa, miten aion näissä tärkeissä asioissa edetä.
Klaus-Heiner Lehne
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, haluan aluksi kertoa olevani tyytyväinen siihen, että komission jäsen McCreevy ei suulliseen kysymykseen esittämässään vastauksessa hylännyt Euroopan parlamentin ehdotuksia. Yksityisestä eurooppayhtiöstä on järjestetty parin viime vuoden ajan niin monta kuulemistilaisuutta ja neuvottelua, että en ymmärrä, miksi meillä pitäisi olla niitä vielä kolmas, neljäs, viides ja jopa kuudes tai ties kuinka mones lisää. Asia on loppuun käsitelty. Alkuperäinen ehdotus esitettiin komission toimintasuunnitelmassa. Suurin osa sidosryhmistä hyväksyi sen tarkistetussa toimintasuunnitelmassa. Parlamentissa järjestettyjen kuulemistilaisuuksien välittämä viesti oli yksiselitteinen. Parlamentin päätökset eivät olisi voineet olla selkeämpiä, ja sillä perusteella en voi hyväksyä enää uusia viivästyksiä.
Asiantuntijat ovat yleensä yhtä mieltä siitä, että direktiivissä yrityksen kotipaikan siirrosta maiden rajojen yli on aukko. Euroopan unioni tarjoaa vapaan liikkuvuuden pääomalle - eli mahdollisuuden siirtää omaisuutta tai pääomaa eri paikkaan - mutta jos omistan yrityksen, minulla ei tällä hetkellä ole sitä mahdollisuutta, koska en voi vapaasti päättää, mihin Euroopan unionissa yritykseni perustan tai mihin sen siirrän. Tämä on selkeä aukko lainsäädännössä. Komissio ilmoitti vuotuisessa lainsäädäntöohjelmassaan aikovansa poistaa kyseisen aukon. Tällä hetkellä olemme tilanteessa, jossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin laatii asiasta omaa oikeuskäytäntöään ja on suuntautumassa villin lännen malliseen sääntelyn purkuun siitä yksinkertaisesta syystä, että lainsäätäjä on asiassa passiivinen; se ei tee mitään korjatakseen ne osa-alueet, joita ei ole riittävästi yhdenmukaistettu. Lainsäätäjän on jo korkea aika ryhtyä toimeen sen sijaan, että se luovuttaa kaiken vastuun yhteisöjen tuomioistuimelle.
Vielä viimeinen asia: Euroopan komission yksinomainen aloiteoikeus ei ole erillään muusta maailmasta. Sitä on kaikkien yksinoikeuksien tavoin tarkasteltava asiayhteydessä, ja tässä tapauksessa asiayhteys on seurausta perustamissopimuksesta ja toimielinten välisistä sopimuksista. Noiden tekstien mukaan sekä neuvostolla että Euroopan parlamentilla on välillinen aloiteoikeus. Komissio on toimielinten välisissä sopimuksissa sitoutunut vastaamaan niiden tekemiin ehdotuksiin. Sen vuoksi haluan tehdä hyvin selväksi, että jos komissio ei anna säädetyssä määräajassa kunnollista vastausta tähän asiaan, ehdotan oikeudellisten asioiden valiokunnalle, että nostamme sitä vastaan laiminlyöntikanteen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa.
Gary Titley
PSE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen komission jäsenen kommentteihin varsinkin, koska sitoutuminen sääntelyn parantamiseen edellyttää sääntelyviranomaisilta ja sääntelyn vaikutuspiiriin kuuluvilta ihmisiltä selkeää ryhmätyöskentelyä ja yhteistyötä säädöksen laatimiseksi. Olen tyytyväinen myös hänen selkeään toteamukseensa siitä, että taloudellisia tavoitteita tarvitaan ja että markkinoiden tarpeet on tuotava esiin.
Kun tarkastelen komission omaa yhteenvetoa tästä yhtiöoikeutta koskevasta kuulemisesta, huomaan, että alle puolet vastaajista vaatii yksityistä eurooppayhtiötä koskevien sääntöjen vahvistamista. Se näyttää olevan hieman ristiriidassa joidenkin tähän mennessä kuulemiemme kommenttien kanssa, joten ehkä hän voisi selventää, millaisia nuo vastaukset tarkemmin olivat. Huomaan myös, että useimmat ihmisistä pitivät parempana nykyisen yhtiöoikeuden kodifiointia ja konsolidointia kuin mitään pitemmälle meneviä toimenpiteitä. Hänellä on selvästikin aikamoisen vaikea säädös harkittavanaan.
Haluankin tietää, miten hyvin on tähän mennessä tunnistettu, että kansallisen lainsäädännön sijaan tarvitaan selkeästi EU:n tasolla annettavaa lainsäädäntöä. Epäilen, että joissakin tapauksissa painostusta tulee niiltä, joiden kansalliset lait ovat hyvin monimutkaisia ja jotka haluavat, että asioita yksinkertaistetaan eurooppalaisella lainsäädännöllä. Ongelmana on kuitenkin se, että tällöin kansallisten lakien lisäksi annettaisiin vielä eurooppalainen säädös, mikä mielestämme usein mutkistaa elämää. Tämän hankkeen kokonaistavoitteenahan on kuitenkin yksinkertaistaminen ja selkeyttäminen.
Sharon Bowles
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kun puhuin tästä aiheesta edellisen kerran helmikuussa, kiinnitin komission jäsenen huomion siihen seikkaan, että en pitänyt kaikista parlamentin mietinnön suosituksista, kuten pääoman määrästä, koska kaikki tuonsuuntaiset säännöt suosisivat mielestäni suuryrityksiä. Olenkin tyytyväinen siihen, että komission jäsenen järjestämällä viimeisimmällä lausuntokierroksella patistetaan vastauksia pk-yrityksiltä.
Meidän on kuitenkin kaikkien pyrittävä aktiivisesti saamaan vastauksia juuri niiltä, ja painotuksen pitäisi olla pikemminkin pienyrityksissä kuin keskisuurissa yrityksissä. Minä ainakin tulen toimimaan näin omalla alueellani, ja voin tyytyväisenä todeta, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös muita tahoja, jotka tekevät samoin. Olenkin iloinen siitä, että painopiste pyritään asettamaan pienyrityksiin. Tämä on erityisen tärkeää, koska juuri pienyrityksiltä puuttuu usein tietoa ja koska olemme valmiit myöntämään, että juuri niiltä puuttuu keinoja käsitellä erilaisia lakeja ja asetuksia, joten haluammekin, että juuri ne hyötyisivät eniten säännöistä, ainakin teoriassa.
Parlamentti on tehnyt ainakin minun mielestäni joitakin ehdotuksia, joiden vuoksi säännöt eivät saa todennäköisesti kannatusta juuri näiden pienempien yritysten keskuudessa, joten meillä on ongelma. Minun viestini on, että pidetään säännöt yksinkertaisina, sillä muuten ne olisivat ainakin pienyritysten kannalta vain viikunanlehti, jolla peitellään sitä seikkaa, ettei mitään muutosta ole tapahtunut.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, yritysten kilpailukyky ja sisämarkkinoiden tehokkuus edellyttävät myös yritysten osalta oikeudellisia ja ajanmukaisia sääntöjä. Suuryritysten osalta on asiassa hieman edistytty, kun 8. lokakuuta 2001 vahvistettiin asetus eurooppayhtiön säännöistä. Vuonna 2004 Euroopan komissio avasi keskustelun uudenlaisesta eurooppayhtiöstä, joka on tarkoitettu erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille: yksityisestä eurooppayhtiöstä.
Aloite on saanut lämpimän vastaanoton kaikilta niiltä, jotka olivat odottaneet sitä jo 30 vuoden ajan. Aivan oikein: 30 vuoden ajan. Tulokset komission aloittamasta sääntöjen toteutettavuustutkimuksesta esiteltiin joulukuussa 2005. Tulokset osoittivat selvästi, että suurin osa kyselyyn osallistuneista talouden toimijoista toivoo tällaisia sääntöjä lähinnä kahdesta syystä. Eurooppalaisten sääntöjen käyttöönoton ansiosta voitaisiin ensinnäkin poistaa ne esteet, jotka haittaavat pk-yritysten sijoittautumista ja liikkuvuutta Euroopan unionissa. Toiseksi niiden avulla voitaisiin luoda eurooppalainen laatumerkki pk-yrityksille ja etenkin uusien jäsenvaltioiden pk-yrityksille.
Yksityinen eurooppayhtiö näyttää olevan pk-yrityksille tehokas keino päästä eurooppalaisille markkinoille. Sen hyväksyminen vaikuttaisi myös epäsuorasti kansallisen lainsäädännön kehitykseen ja yhdenmukaistamiseen, mikä puolestaan edistää eurooppalaisen talouden kehitystä ja yhdentymistä. Uudet säännöt vastaisivat tarpeeseen yksinkertaistaa ja tehostaa yritysten käytettävinä olevia oikeudellisia keinoja.
Olen sitä mieltä, että monet pienet ja keskisuuret yritykset hyötyisivät säännöistä, jotka pysyisivät tietenkin valinnaisina. Yksityistä eurooppayhtiötä koskeva suunnitelma saa voimakkaan tuen elinkeinoelämän edustajilta lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Ja etenkin Ranskassa ja Saksassa.
Euroopan parlamentti on hyväksynyt Klaus-Heiner Lehnen valiokunta-aloitteisen mietinnön, jonka johtopäätöksille annan tukeni. Tällä hetkellä asiat eivät kuitenkaan etene. Siksi yhdynkin kysymyksiin, joita Giuseppe Gargani on esittänyt Euroopan komissiolle oikeudellisten asioiden valiokunnan puolesta. On nimittäin tärkeää tietää, mitkä perustavanlaatuiset ongelmat ovat saaneet komission lykkäämään toimiaan tällä osa-alueella.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa puhemies, yhdyn puheenjohtajan Giuseppe Garganin ja Klaus-Heiner Lehnen näkemykseen siitä, että yrityksen kotipaikkaa ja yksityisen eurooppayhtiön sääntöjä koskevia Euroopan unionin säännöksiä on vietävä sitkeästi eteenpäin.
Komission jäsen McCreevy kertoi meille vastauksessaan, että joitakin ongelmia esiintyy, että asia on viivästynyt, että toisesta ehdotuksesta on käynnistetty neuvottelut ja että toisesta näkökanta on ilmeisesti vielä muodostamatta. Olemme siis taas tutun asian edessä eli miettimässä yhteisön lainsäädännön hyväksymistä ja yhteisön säännösten parantamista.
Klaus-Heiner Lehne on tehnyt selväksi, että tässä on kyse toimielinten välisestä yhteistyöstä: siinä parlamentti ei ole toisella ja komissio toisella puolella. Parlamentti toivoo, että komissio voi tehdä aloitteita pikaisesti, koska komission aloitevalta on osa muiden toimielinten kanssa tehtävää yhteistyötä. Komission jäsen McCreevy on puhunut jäsenvaltioiden osalta ilmenneistä ongelmista, mutta meille ei ole vielä tästä keskustelusta selvinnyt, minkä asioiden osalta vastustusta esiintyy ja onko se lähtöisin yksityiseltä sektorilta itseltään vai lähinnä jäsenvaltioista.
Mitkä valtiot vastustavat tämänkaltaisten yhteisön säännösten hyväksymistä? Puhummeko ainoastaan yksityisestä vastustuksesta? Koska komission jäsen McCreevy saa vielä toisen puheenvuoron, toivon, että hän pystyy antamaan hieman lisäselvitystä vaikeuksista ja siitä, ilmeneekö niitä yksityisen sektorin vai lähinnä jäsenvaltioiden kanssa.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Haluan kiittää kaikkia jäseniä heidän kommenteistaan.
En valitettavasti voi hyväksyä Giuseppe Garganin väitettä siitä, ettei komissio ole tehnyt mitään eikä ottanut huomioon parlamenttia. Keskustellessamme parlamentin päätöslauselmasta 1. helmikuuta 2007 Brysselissä lupasin toimittaa parlamentille yksityiskohtaisen vastauksen, ja aion pitää tuon lupauksen. Panin myös merkille eräiden jäsenten 1. helmikuuta käymässämme keskustelussa esittämän pyynnön siitä, ettei valmistelutyötä jätettäisi huomiotta. Yksityistä eurooppayhtiötä koskevat neuvottelut käynnistettiin asianmukaisesti heinäkuussa. Yksityinen eurooppayhtiö on saanut jonkin verran tukea sidosryhmiltä. Olisi kuitenkin väärin olettaa, että yhtiön mahdollisesta sisällöstä oltaisiin yksimielisiä, kuten sekä Gary Titley että Sharon Bowles ovat osoittaneet. Liian nopeiden päätelmien tekeminen saattaa johtaa siihen, että ehdotus hyllytetään jo ennen kuin se edes pääsee alkuun.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.

{'language': 'fi'}