Grönbok om stadstrafik (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är kommissionens meddelande om grönboken om stadstrafik.
Jacques Barrot
Herr talman! För en stund sedan lade jag fram dessa förslag om rörlighet i städer för kommissionärskollegiet och det gläder mig att kunna ge er ett smakprov på de förslagen här i Europaparlamentet.
Förenta nationerna håller på med förberedelserna inför den internationella konferensen om klimatförändringar, som kommer att äga rum på Bali i december. I går hölls ett förberedande möte med stats- och regeringschefer i New York, där EU presenterade sitt mycket ambitiösa förslag om att halvera utsläppen av växthusgaser till år 2050.
Stadstrafiken är ett av de områden som kräver insatser. Föroreningar från privata och offentliga stadstransporter av personer och gods står för 40 procent av koldioxiden och 70 procent av övriga föroreningar som kommer från våra vägar.
Den grönbok som jag lägger fram för er i dag är resultatet av ett inledande intensivt samråd som påbörjades i januari och fortsatte fram till juni med rådgivande institutioner, representanter för städerna, intressenter och medborgare. Vad vi fick med oss från detta samråd var en stark villighet från parterna att placera frågan om rörlighet i städer på EU:s dagordning. Lokala myndigheter och städer i EU ska inte behöva tackla denna svåra situation helt på egen hand.
Det är inte min avsikt att tvinga fram centrala lösningar som är olämpliga för lokala förhållanden. EU:s roll är snarare att i samråd med samtliga parter identifiera hindren för rörligheten i städer och hitta sätt att få bort dem. EU måste öka medvetenheten kring denna fråga och vid behov vägleda.
På vilket sätt bör vi ompröva rörligheten i städerna? Personligen anser jag att det finns fem grundläggande mål. För det första städer där trafiken flyter. Över hela Europa ser vi ökad trafik i städer och stadskärnor, vilket leder till permanenta trafikstockningar. De ekonomiska konsekvenserna av trafikstockningar i städerna motsvarar en procent av EU:s bruttonationalprodukt. Erfarenheten visar att det inte finns en enskild lösning för att minska trafikstockningarna. Alternativen till privatbilar, som till exempel kollektivtrafik, gångbanor och cykling måste bli säkrare och göras mer attraktiva. Samåkning, bilpooler och genomförandet av ett effektivare transportsystem för godstrafik kan bidra till att trafiken flyter bättre i städerna.
För det andra måste vi skapa grönare städer genom förbättrad energieffektivitet och användning av alternativa drivmedel. Begränsningar av trafiken i städer och stadskärnor, skapandet av gröna zoner och biltullar kan vara en del av lösningen, samtidigt som kollektivtrafikens infrastruktur måste utvecklas och förbättras.
För det tredje ska städer också vara intelligenta. Städerna i Europa ställs nu inför en ökad efterfrågan på gods- och passagerartransporter. Intelligenta transportsystem, system för trafikkontroll och satellitnavigation erbjuder ett överflöd av möjligheter för att förbättra rörligheten, under förutsättningen att vi utnyttjar dem. Rationaliseringen av leveranserna i städer skulle kunna utvecklas med hjälp av information från satellitnavigation. Detta är för närvarande GPS, men i framtiden kommer det att vara Galileo.
För det fjärde måste städerna bli mer tillgängliga. Först och främst tillgängliga för funktionshindrade personer, personer med nedsatt rörlighet och barnfamiljer. Alla måste kunna få tillträde till våra städer. Det är centralt att stadsplaneringen är effektiv och noggrant genomtänkt. Självklart ska även personer som lever i förorterna få tillgång, vilket innebär effektivare transportförbindelser mellan stadskärnor och förorter. Vi måste främja högkvalitativ kollektivtrafik och till och med utarbeta en förklaring om passagerares rättigheter.
Avslutningsvis, för det femte, behöver vi säkrare städer. Jag vill påminna om att två tredjedelar av alla trafikolyckor sker i stadsområden. En tredjedel av alla dödsolyckor - en av tre - sker i stadsområden. Om vi vill rädda liv måste vi vidta åtgärder för att göra trafikbeteenden, fordon och infrastruktur säkrare. Vi behöver beakta behovet av att främja den ekologiska aspekten i körningen när vi utbildar morgondagens förare. Generellt sätt måste vi se till att EU:s trafikregler iakttas bättre.
Denna grönbok tillåter oss att inleda ett brett samråd med regeringar, företag och medborgare, fram till den 15 mars 2008. Dokumentet ska innehålla 25 tydligt ställda och öppna frågor.
Under hösten 2008, efter det att jag deltagit i debatten, kommer jag att lägga fram en handlingsplan med konkreta förslag till åtgärder, en tydlig vision om uppgifter och skyldigheter, som beaktar subsidiaritetsprincipen. Jag kommer också att upprätta en tidsplan för de olika åtgärderna.
Under denna samrådsprocess måste självklart Europaparlamentet och utskottet för transport och turism spela en viktig roll. Generellt sett tror jag att vi, tack vare denna breda debatt om rörlighet i städerna, är väl medvetna om att det verkligen handlar om våra medborgares vardag och att om EU-medborgarskapet står för något, så måste vi gå mot en säkrare rörlighet i städerna som är mer förenlig med miljömässiga standarder.
Jag vill tacka er i förväg för alla värdefulla bidrag. Jag inbjuder er nu att kommentera denna text. Presentationen har varit ganska kort men, hoppas jag, tillräckligt tydlig. Dokumentet kommer att finnas till hands för samtliga parlamentsledamöter. Det har precis antagits av kommissionärskollegiet. Jag har vidtagit nödvändiga åtgärder för att se till att ni kan sätta er in i det så fort som möjligt.
Talmannen
Tack, herr kommissionsledamot.
Sällan har en debatt varit så aktuell, med tanke på att ni precis kommer från mötet. Tack för kopian av grönboken som ni gav mig så snabbt.
Mina damer och herrar, ni kan reglerna. Vi kommer att tillämpa ”catch the eye”-förfarandet.
Georg Jarzembowski
(DE) Herr talman, herr vice ordförande, mina damer och herrar! Jag vill tacka er på min grupps vägnar. Det är en fantastisk idé - att främja rörligheten samtidigt som man vidtar åtgärder för att undvika katastrofer och miljöföroreningar. Men ni har betonat att ni vill följa subsidiaritetsprincipen. I dokumentet kommer ni med flera praktiska förslag, som till exempel biltullar och andra saker. Hur kommer ni att se till att era goda förslag och debatten som vi alla väntar på, och som vi kommer att hålla under ett helt år, inte leder till att vi dikterar hur städerna och regionerna ska göra, utan i själva verket endast ger incitament för att tillämpa bästa praxis? Vi är överens om att vi måste göra något för städerna och etablera bästa praxis. Vi känner alla till olycksstatistiken. I många städer finns det en hög olyckskvot, men inte i andra. Detta beror på hur saker och ting hanteras lokalt.
Hur ska ni hantera utvecklingen av gemensamma idéer utan att städerna och regionerna känner att de blir styrda av EU?
Saïd El Khadraoui
(NL) Herr talman, herr kommissionsledamot! Vi vet att vi fortfarande befinner oss i början av hela processen och därför ser jag fram emot att få höra gensvaret från intressenterna och de konkreta åtgärder som ni planerar för nästa år. Jag anser dock att det är viktigt att ni för upp denna fråga på den politiska dagordningen för att visa att detta är en prioritet för kommissionen och för hela EU, både för att åstadkomma en hållbar rörlighet och för att uppfylla våra åtaganden i samband med klimatkontroll. Jag anser att en av de viktigaste sakerna är att införa ett instrument genom vilket bra exempel som redan existerar i flera städer kan spridas på ett sådant sätt att vi kan lära oss av erfarenheterna. Varje stad är unik och varje problem är unikt, ändå anser jag att det till syvende och sist handlar om att införa en effektiv mekanism och jag undrar vad ni anser om detta. Hur kan vi utväxla goda idéer som ligger till grund för föreningars arbete i små och stora städer på ett sådant sätt att vi kan dra lärdom av dem?
Jean Marie Beaupuy
(FR) Herr talman! Det gläder mig särskilt att höra om de fem målen även om det, som kommissionsledamoten nämnde efteråt, kommer att krävas konkreta åtgärder efter samrådet, som avslutas i mars.
Om ni tillåter vill jag upprepa vad medlemmarna i vår tvärgrupp Urban-Logement har påpekat, nämligen behovet av en integrerad strategi, inte bara för städerna utan även för förorterna.
Som ett led i denna integrerade strategi och med tanke på att EU investerar i regionala fonder - Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, den senare omfattar både områden på landsbygden och i förorterna -bör kommissionen ta med dessa olika aspekter i beräkningen, så att den integrerade strategin verkligen kan genomföras i städerna och i kommunerna. I dag uppmanar jag er därför ännu en gång att beakta den integrerade strategin i frågan om stadstrafik.
Jacques Barrot
Herr Jarzembowski, detta är förslag. De är inte färdiga än. I en ruta efter varje frågekomplex har vi frågat vilken roll Europeiska unionen ska ha. Därför kan jag inte förutsäga vad debattens resultat kommer att bli. Frågan är öppen och det måste bevisas att det ligger ett europeiskt mervärde i detta. Vi kommer inte att kräva att få rätt att övervaka städerna i EU.
Herr El Khadraoui, jag anser att ni slog huvudet på spiken: vi vill göra detta till en politisk prioritet. Ni uttryckte precis mina egna åsikter i ämnet. Jag skulle vilja ha valda befattningshavare som genom att stödja varandra och genom god praxis och utbyte av erfarenheter, på något sätt kan övertyga sina landsmän om att engagera sig i denna djärvare och mer miljövänliga stadspolitik.
Jean Marie Beaupuy rundade av det ni sa genom att påpeka att vi endast kan lyckas med att skapa en verkligt integrerad strategi, vilket i själva verket innebär att stadsplanerare även måste planera städer på ett visst sätt, genom att beakta framtidens krav på rörlighet, särskilt när det gäller byggandet av förortsområden. Detta får inte ske slumpartat. Jag vill särskilt tacka Jean Marie Beaupuy, liksom gruppen för rörlighet i städerna, som jag är säker på kommer att göra en värdefull insats.
Jan Olbrycht
(PL) Herr talman! Först av allt vill jag uttrycka min tacksamhet över intresset för ämnet stadstrafik. Detta är ett synnerligen allvarligt och svårt ämne, särskilt eftersom EU ägnar stadstrafiken stort intresse.
Det faktum att stadsfrågan har tagits upp på kommissionsnivå visar att vi här har att göra med en ovanligt intressant tolkning av subsidiaritetsprincipen. Jag stöder i högsta grad kommissionens insatser på detta område. Eftersom jag stöder kommissionens insatser på detta område vill jag ställa en fråga till kommissionsledamoten. Denna fråga kanske är för tidigt ställd, men jag undrar ändå: hur ska vi uppfatta det arrangemang som innebär att kommissionen kommer att tillämpa partnerskapsprincipen i denna fråga, med andra ord - vilka partnerskapsinstrument är möjliga? Talar vi om utbyte av erfarenheter? Talar vi om en partner som på ett eller annat sätt inte bara lägger fram förslag utan också faktiskt framför krav?
Mot bakgrund av vad Georg Jarzembowski har sagt vill jag också be om stöd för utskottet för regional utveckling, som har förstärkt samarbetet med utskottet för transport och turism i denna fråga.
Ulrich Stockmann
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot! Stort tack för ert anförande och för grönboken vars detaljer vi ännu inte känner till. Det är sant att fler och fler människor bor i städer och tätorter, men det finns naturligtvis också specifika problem med krympande städer, problem som man inte helt kan bortse från. Min första fråga är: ingår även dessa i vårt synfält? Vi har en alltför stor trafikkapacitet i innerstäderna, framför allt på grund av privattrafik som leder till mycket höga utsläpp och problem med partiklar, buller och säkerhet.
Om man nu vill utöka kollektivtrafiken - och för att göra detta är det synnerligen viktigt att skapa ändamålsenliga trafiknät - uppstår naturligtvis för det andra frågan om vi överhuvudtaget kommer att kunna utnyttja medel från strukturfonderna för detta ändamål.
När det gäller de många enskilda förslagen om godstransportlogistik osv. vill jag för det tredje fråga: har vi också ett forum för utbyte av modeller för bästa praxis där detta erfarenhetsutbyte kan äga rum på ett organiserat sätt?
Michael Cramer
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot! Tack för meddelandet. Ni skriver här att ni vill främja alternativ till bilen, dvs. transporter med buss och tåg, per cykel eller till fots. Men ni vet också att 95 procent av den medfinansiering från EU som städerna ber om uteslutande går till landsvägstrafiken. Ni överväger därför om ni bör säga att minst 50 procent i framtiden ska gå till dessa alternativ eftersom till exempel min hemstad Berlin hävdar att EU-medel inte bör användas för lokal kollektivtrafik. Jag anser att detta är vansinnigt! Om ni inte ändrar finansieringssystemet kommer ni aldrig att lyckas. Därför frågar jag: hur kommer ni att garantera att EU:s alternativ beaktas i framtiden?
Jacques Barrot
Herr Olbrycht! Partnerskapet kan komma till uttryck genom utbyte av goda erfarenheter på städernas begäran, genom en rad riktlinjer som till exempel gäller användningen av en stads centrala infrastruktur eller genom mer harmoniserad information: ibland finns det skyltar som visar en motorväg med en färg i en stad eller en medlemsstat men med en annan färg i en annan stad eller en annan medlemsstat. Vi bör överväga olika sätt att harmonisera informationen. Därför räknar jag naturligtvis med att man i detta partnerskap kommer att ta full hänsyn till regionernas intentioner och att vi kommer att finna synergieffekter som genererar resurser.
Herr Stockmann! Strukturfonderna kan utnyttjas för en del pilotinitiativ. I min budget för det transeuropeiska nätet och överhuvudtaget i budgeten för generaldirektoratet för energi och transport har vi resurser för att övervaka pilotprojekt, särskilt genom Civitas som ni känner till. Det är sant att vi också måste tydliggöra användningen av strukturfonderna ytterligare, vilket föranleder mig att säga att Michael Cramers synpunkt är berättigad och att vi i vissa fall måste vara mer noggranna när det gäller användningen av strukturfonderna.
Det är sant att EU inte har angett någon procentsats för användningen av strukturfonderna: det är tätorternas, städernas och regionernas uppgift att besluta om den. Därför anser jag att vår uppgift, efter denna grönbok och efter debatten, kommer att vara att övertyga tätorterna, städerna och regionerna om att de måste utnyttja fonderna bättre. Jag anser att det exempel ni gav är mycket intressant.
Jörg Leichtfried
(DE) Herr talman, herr vice ordförande! Jag uppskattar i hög grad en hel del av det ni har nämnt. Ni har uppmärksammat förbättringar av kollektivtrafiken, ökad vägtrafiksäkerhet och miljöaspekter när det gäller förarutbildning och satellitnavigering. Allt detta är förknippat med vissa problem - det kostar mycket pengar. Michael Cramer har redan visat en modell för gemensamt agerande. Jag skulle vilja presentera en andra modell som ännu inte har nämnts. Vi har mirakelmedicinen i våra händer. Vi har möjligheten att internalisera externa kostnader. Vi har hört att denna metod är färdig att använda och att delar av stadstrafiken som annars inte kan betalas skulle kunna subventioneras och betalas genom en omfattande internalisering av externa kostnader.
Två frågor med anledning av detta: när är det realistiskt att förvänta sig en preliminär modell som vi sedan kan utöka och göra mer omfattande? Kan ni också räkna med att använda dessa pengar för liknande projekt?
Gilles Savary
(FR) Herr talman! Personligen är jag precis lika angelägen som Georg Jarzembowski om att de lokala myndigheterna bör behålla sin självbestämmanderätt, och jag anser inte att man kan påtvinga en självständig lokal myndighet, vald genom allmän rösträtt, något slags trafikpolitik. Det vore missriktat att göra det.
Sedan anser jag att mervärdet för gemenskapen är odiskutabelt eftersom vi försöker ta itu med växthuseffekten. Vad vi talar om är uppkomsten av förorenande ämnen genom trafiken, särskilt på regional nivå, som vi vet är den främsta källan till förorenande ämnen och växthusgaser. Därför anser jag det motiverat att EU bland annat engagerar sig för att miljön ska bevaras.
Å andra sidan är jag övertygad om att det inte går att bedriva någon tvångspolitik. Det skulle kunna finnas en incitamentpolitik, herr kommissionsledamot. Jag leker ibland med tanken att en sådan politik skulle vara oerhört framgångsrik om gemenskapen till exempel hade ett Urban-projekt för trafiken, med andra ord ett program som uppmuntrar de lokala myndigheterna att satsa på hållbar rörlighet och som utgår från en uppsättning riktlinjer för hållbar rörlighet. Jag vet inte om ni kan tänka er något sådant.
Inés Ayala Sender
(ES) Herr talman! Jag vill gratulera kommissionsledamoten för att han visar politiskt mod i denna fråga och för att han framhåller att subsidiariteten innebär en möjlighet. I utskottet för framställningar ser vi ständigt framställningar från medborgare på lokal nivå som ber EU om hjälp och skydd just för att kunna lösa problem som inte längre kan lösas lokalt eftersom det är frågor som måste lösas på global nivå, t.ex. miljö- och säkerhetsfrågor.
Jag vill fråga kommissionsledamoten om behovet av information till medborgarna beaktas i de intelligenta systemen, eftersom sådan information påtagligt skulle minska de negativa effekterna av felaktig information. Jag vill också fråga om man kommer att ta hänsyn till problemet med trafiksäkerhet under dagliga pendelresor till och från arbetet eftersom detta är ett av de områden där vi har de största problemen. Vidare undrar jag också vilka tankar ni har kring rationaliseringen av varudistributionen som ofta förorsakar dessa trafikstockningsproblem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Herr talman, herr kommissionsledamot! Europeiska unionens utveckling bygger på rörlighet och den fria rörligheten för personer och varor. Åttio procent av EU:s medborgare bor i tätorter och 40 procent bor i städer. Sextio procent av dem anser att trafikstockningar och föroreningar är ett faktum i städerna, och över 70 procent väntar på insatser från EU. Jag anser att grönboken om kollektivtrafik också kommer att bidra till att lösa, att den måste lösa, problemen för de 40 procent av medborgarna som inte har egen bil och bor i städer och framför allt integreringen av personer med funktionshinder i det ekonomiska och sociala livet.
Stadsplanering är oerhört viktig, och jag kräver också att man utnyttjar vissa fonder - strukturfonder, Jessicaprogrammet och regionala fonder - för utveckling av stadstrafiken. Jag stöder utnyttjandet av projektet och utökandet av projekten Civitas och Civitas+, och jag förespråkar särskilt att man stöder de nya medlemsstaterna och uppmuntrar dem att dra nytta av dessa fonder för att utveckla stadstrafiken.
Brigitte Douay
(FR) Herr kommissionsledamot! Ni har inlett ett ambitiöst projekt som berör oss alla.
Jag hoppas verkligen att vi i denna trafikdebatt inte glömmer den viktiga roll trafiken spelar för den territoriella sammanhållningen. Ni talade om hur tätorter och städer kan nås genom stadstrafiken. Jag hoppas uppriktigt att vi i denna breda debatt kommer ihåg att tala om landsbygdsområdena och om incitament för de lokala myndigheterna att utveckla landsbygdstrafiken. Ni nämnde detta, men det är någonting som ofta förbises.
Jacques Barrot
Herr talman! Först vill jag tacka alla de parlamentsledamöter som har gett uttryck för sina första reaktioner. Det har varit synnerligen intressant att höra vad de har att säga.
Herr Leichtfried! Vi har förvisso problemet med det regionala datasystemet för vägavgifter, eller ”Eurovinjett”, som just nu granskas som ett led i en undersökning som planerats för 2008 i samband med Eurovinjettdirektivet. Datum har fastställts i direktivet och arbetet har redan inletts. Jag anser att vi måste överväga att ta ut avgifter i stadstrafiken och även ta ställning till hur intäkterna från dessa avgifter ska användas. Jag anser att detta är en mycket viktig fråga. Om vi hade ett regelverk skulle det kanske bidra till att kommunfullmäktigeordförandena kan använda detta instrument i vissa fall samtidigt som de övervakar fördelningen av de resurser som genereras.
I viss utsträckning ger den avslutande frågan i vårt frågeformulär ett svar till Gilles Savary. Den fråga som ställs gäller nämligen vilket mervärde som kan uppstå på längre sikt genom riktat EU-stöd för att finansiera ren och energieffektiv stadstrafik. Frågan är nästan identisk med den fråga Gilles Savary ställde, dvs. om det så småningom skulle kunna utformas ett gemenskapsprogram. Det är för tidigt att säga, men det är av avgörande betydelse att vi väcker frågan. Jag vill tacka Gilles Savary för att han sa att det finns ett visst mått av mervärde för gemenskapen i en sådan viktig framtidspolitik.
Fru Ayala Sender! Information till allmänheten är naturligtvis en mycket viktig faktor för en intelligent rörlighet, och vi vet att satellitnavigering i kombination med ny informations- och kommunikationsteknik i detta avseende måste garantera att till exempel en busshållplats också kan vara en informationspunkt för passagerare. Här finns det mycket att göra, och det är viktigt att den mest effektiva tekniken görs tillgänglig i tätorter och städer. Ni nämnde också rationalisering av varudistributionen i tätorts- och stadscentra. Även här finns det oerhört mycket som behöver göras.
Fru Ţicău! Tack för att ni tog upp svårigheterna att utnyttja kollektivtrafiken för personer med funktionshinder och överhuvudtaget för personer med minskad rörlighet. Jag anser att detta är ännu en mycket viktig aspekt av denna fråga. Vi måste ge det ”europeiska medborgarskapet” ett innehåll, och jag kan enbart se fördelar med att ha en verklig stadga om rättigheter och skyldigheter för passagerare som också skulle vara till gagn för dessa medborgare.
Brigitte Douay påminde oss, naturligtvis med rätta, om att rörligheten måste uppfattas som en helhet. Det finns människor som bor i tätorter och städer, det finns människor som åker till tätorter och städer för att arbeta och även här krävs det en mer integrerad strategi. Avslutningsvis vill jag dock säga både till er, fru Douay, och till alla parlamentsledamöter, att man skulle kunna säga att vi har gjort en ganska grov skiss eftersom vi i detta skede inte ville låta svaren begränsas av vissa strikta regler. Frågorna har med avsikt lämnats öppna. Sedan gör jag också en bedömning av alla de insatser som krävs för att åstadkomma en sammanhängande och effektiv handlingsplan. Annars kommer det inte att skapas något EU-mervärde.
Tack, herr talman och mina damer och herrar. Jag ser uppriktigt fram emot att fortsätta denna spännande debatt om stadstrafik under de kommande månaderna.

{'language': 'sv'}