A szavazáshoz fűzött indokolások A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások Viktor Uspaskich (LT) Elnök úr, szeretném kijelenteni, hogy én támogatom ezt a határozatot, de először is a szavazókártyám nem működött, és ezért kell ezt kijelentenem. Most térjünk a tárgyra. Hölgyeim és uraim, a mikrovállalkozások éves elszámolási kötelezettségeinek megváltoztatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat. Ez a projekt heves vitákat keltett majdnem minden szinten mind az európai uniós, mind a tagállami intézményekben. Meg vagyok győződve arról, hogy közös európai uniós szabályokat kell készítenünk. Szeretném hangsúlyozni azonban, hogy a mikrovállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésével nem szabad megsértenünk a tisztességes verseny feltételeit sem a tagállamok belső piacain, sem az Európai Unió piacán. Úgy gondolom, hogy egy egységes adót kellene létrehozni a mikrovállalkozások számára, ami néhány tagállamban már létezik. Ha ez kiszámolható, akkor vagy az alkalmazottak száma, vagy a forgalom, vagy a terület alapján lehetne kiszámolni, a vállalkozás típusától függően. Ennek eredményeképp ezek a vállalkozások nem éreznek majd kísértést, hogy illegális tevékenységekbe bonyolódjanak. Peter Jahr (DE) Elnök úr, azzal a lehetőséggel, hogy megszabadítjuk a mikrovállalkozásokat abbéli kötelességüktől, hogy éves mérleget készítsenek, az Európai Parlament egyértelműen a felesleges bürokrácia eltörlése mellett áll ki. Egy az egész Unióra kiterjedő körülbelül 6,3 milliárd eurós segéllyel konkrét ösztönzést is nyújtunk Európa kis- és középvállalkozói szektora növekedéséhez. Mivel a tagállamok egyénileg dönthetnek az éves mérlegek elkészítésének kötelezettsége alóli felmentésről, úgy gondolom, hogy a lehető legtöbb ország, és különösen Németország, élni fog ezzel a lehetőséggel. Ez az intézkedés nem csak azt fogja lehetővé tenni az érintett vállalkozások számára, hogy időt és vállalkozásonként körülbelül 2 000 eurót takarítsanak meg, hanem annak is nagyon jó példája, hogy mennyivel polgárbarátabb Európa, mint azt sokan gondolják. Nagyon jó lenne, ha ezt a példát itt a Parlamentben sok további példa is követné. Tiziano Motti (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, én nem támogattam a Lehne-határozatot. Sajnálom, mert a mikrovállalkozásokkal kapcsolatos, amelyek a gazdaság gerincét képezik, de mindenekfelett úgy gondolom, hogy a határozat jelenlegi formájában versenyképességbeli különbségeket eredményez a különböző tagállamok vállalkozásai között, és ezt nem akarjuk, különösen nem válság idején. A könyvelések vezetése valójában hatékony és szükséges, pontosan azért, mert lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy versenyezzenek a piacon, továbbá hogy banki hitelt kapjanak, mivel a vezetés minőségét a beszámolók alapján mérik mind a vállalkozások, mind a mikrovállalkozások esetében. Úgy gondolom, hogy ehelyett azon kellene dolgoznunk, hogy segítsük a mikrovállalkozásokat, hogy ösztönzőkhöz jussanak az adócsökkentés érdekében, hogy képessé tegyük a fiatal vállalkozókat és a családi vállalkozásokat arra, hogy ténylegesen versenyképesek legyenek a piacon, és végezetül azon, hogy lehetővé tegyük, hogy hitelt kapjanak az intézményektől, amelyek, ahogy én látom, mostanáig főleg a nagy vállalkozásokkal foglalkoztak. Marian Harkin Elnök úr, nagyon örülök, hogy támogathatom a Lehne-jelentést, amely segíteni fog abban, hogy csökkentsük a mikrovállalkozások adminisztratív terheit. Az egyik dolog, ami újra és újra előkerül amikor kisvállalkozásokkal beszélünk, az a túlszabályozás kérdése, a túlzott bürokrácia, és hogy valósággal elárasztja őket a papírmunka. Helytálló az érvelésük, amikor azt mondják, hogy indokolt lenne, ha ők, mint mikrovállalkozások, nem ugyanazoknak a szabályoknak lennének kitéve, mint a nagyobb vállalkozások. A ma meghozott döntésünk ésszerű, és jól megalapozott válasz Európa nehézségekkel küszködő kisvállalkozásainak aggodalmaira. Az esetek többségében új jogszabályokat terjesztünk elő a Parlamentben, de ma módosítottunk egy jogszabályt. Ez jobb üzleti környezetet és javuló versenyképességet fog eredményezni a kisvállalkozások számára, és nagyon érdemes volt meghozni ezt a döntést. Vito Bonsignore (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, szeretnék köszönetet mondani Lehne úrnak a jelentéséért. Az Európai Unió közelről figyeli az üzleti életet - ahogy azt ma is megmutatta -, és különösen az én képviselőcsoportom, az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták), mindig prioritásai között szerepeltette a kis- és középvállalkozások támogatását. Úgy gondolom ezért, hogy amit ma végrehajtottunk azzal a céllal, hogy csökkentsük a mikrovállalkozások bürokráciáját és költségeit, nagyon időszerű volt. Ez az intézkedés kézzel fogható segítséget jelent a kisvállalkozások számára ebben a nehéz időszakban. Végezetül egyetértek az intézkedés rugalmasságával, ami lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy a lehető legalkalmasabb időben vezessék be az irányelvet. Ennek célja, hogy elkerüljünk mindenféle illegális cselekedetet, amely az ellenőrzések hirtelen és jelentős csökkenése következtében történhetne. Philippe Lamberts Elnök úr, hölgyeim és uraim, úgy gondolom, hogy mostani szavazásunk két szempontból is figyelemre méltó. Először is, mivel a három nagy képviselőcsoport úgy döntött, hogy közös állásfoglalást készít, amelyet hat perccel a határidő lejárta előtt nyújtottak be, megakadályozva ezáltal a többi csoportot abban, hogy módosításokat terjesszen elő vele kapcsolatban. Ez a kirekesztő hozzáállás nem méltó ehhez a Parlamenthez. Másodszor, ha legalább olyan szöveget alkottak volna, amelynek van értelme! Egy olyan időszakban, amikor a Bizottság ugyanezekkel a politikai csoportokkal képes öt célkitűzéssel előállni, és hat politikával, hogy támogassa ezeket a célkitűzéseket, a Parlament olyan állásfoglalással áll elő a három nagy politikai csoport támogatásával, amely abszolút semmit nem mond. Úgy gondolom, hogy ez az állásfoglalás nagyban hozzájárul ahhoz, hogy nevetségessé tegye ezt a Parlamentet, amely egy olyan fontos témáról szóló vitában, mint az Európa 2020, képes arra, hogy a nyilvánvaló kimondásán túl semmit ne tegyen. Ramona Nicole Mănescu (RO) Köztudott, hogy a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport az elsők között volt, akik a gazdasági növekedési stratégia specifikusabb megközelítésére szólítottak fel. Éppen ezért üdvözlendőnek tartom azokat a módosításokat, amelyeket az EU 2020 stratégia ebből a perspektívából vezet be. Úgy gondolom ugyanakkor, hogy bizonyos területeken nincs megfelelő fejlődés. Szeretném felhívni ezért a figyelmet arra, hogy a 2020-as stratégia nem fogalmazza meg egyértelműen, hogy milyen kapcsolat lesz a kohéziós politika és e stratégia között. Én úgy vélem, elnök úr, hogy a kohéziós politikának, amely elsősorban a regionális fejlődést segítő pénzügyi eszköz, továbbra is a régiókat kell céloznia. A Bizottság javaslata továbbá a Tanácsot és a tagállamokat bízza meg a stratégiával kapcsolatban felmerülő politikák bevezetésével és kezelésével, eközben azonban figyelmen kívül hagyja a helyi hatóságok fontos szerepét a konkrét eredmények elérésében regionális és helyi szinten. Úgy gondolom, hogy a stratégia sikere elsősorban azon múlik, hogy hogyan vezetik be azt nemzeti, helyi és regionális szinten. Petru Constantin Luhan (RO) Az állam- és kormányfők nyilatkozatot fogadtak el az Európai Tanács február 11-i informális ülésén, miszerint támogatják a Görögország gazdasági és pénzügyi helyzetének helyreállítására tett erőfeszítéseit. Emellett azt is tárgyalták, hogy mit kíván elérni az Európai Unió 2020-ra a Lisszaboni Stratégia értelmében. Úgy gondolom, hogy ez a szavazás a szolidaritásért való szavazás, mivel előre tekintve az EU 2020-ra, a meghatározott prioritásokat sokkal szigorúbban kell kezelni, amely azonban lehetővé teszi, hogy kihasználjuk az egyes régiók speciális adottságait, továbbá hogy az egyes régiók problémáit megoldjuk. A gazdasági versenyképességnek továbbra is nőnie kell, hogy új munkahelyeket hozzunk létre, és eközben beruházásokra van szükség különböző területeken, beleértve az oktatást és a kutatást. Szilárdan hiszem, hogy az egyes régiókra és az egyes tagállamokra jellemző problémákat vizsgálni, és megfelelő módon kezelni fogják a szolidaritás elvét véve alapul, hogy képesek legyünk elérni azokat a célkitűzéseket, amelyeket 2020-ra kívánunk megvalósítani. Az oktatásba való beruházást egy olyan infrastruktúra kialakításával kell támogatni, amely elősegíti a tudás gyakorlati alkalmazását, a társadalmi kohéziót és Európa gazdasági versenyképességének globális növekedését. Georgios Papanikolaou (EL) Elnök úr, a Tanács következtetéseiből és az azt követő, Brüsszelben tartott parlamenti vitából, valamint az illetékes biztos és számos tagállam vezetői által következésképpen megfogalmazott álláspontból egyértelmű, hogy válsághelyzetben, és amikor egyes tagállamoknak komoly gazdasági problémákkal kell szembenézniük, szükségünk van többek között és a meglévő monetáris unió keretein belül az európai szolidaritásra és olyan politikákra, amelyek az egyes tagállamok elleni spekulatív támadásokkal foglalkoznak. Ilyen értelemben rendkívül fontosak a mostani állásfoglalások olyan európai intézmények és struktúrák, mint például egy európai valutaalap, létrehozásával kapcsolatban, amelyek kezelni tudják az ilyen problémákat. Nagyon sokat várunk a Tanácstól az elkövetkezendő napokban, és hatékony cselekvést szeretnénk, amely segítségével megküzdünk a problémákkal ebben a kritikus időszakban. Viktor Uspaskich (LT) Hölgyein és uraim, az EU 2020 stratégiáról szeretnék beszélni. Elvileg minden olyan kezdeményezést támogatunk, amely javítja az Európai Unió helyzetét, de ez nem jelenti azt, hogy nincs helye a bírálatnak és a fejlődésnek. Véleményem szerint ez elmondható az Európai Unió 2020-as stratégiájáról is. Akarjuk vagy nem, valamilyen mértékben el kell törölnünk a tagállamok gazdasági szabályi közötti határokat. Ebben az esetben természetesen egyáltalán nem olyan területekről beszélek, mint a kultúra, a hagyományok vagy a nemzeti örökségek. Ugyanakkor hangsúlyoznunk kell, hogy gazdasági szempontból az Európai Unió piaca egy közös piac. Máskülönben ez pont olyan lenne, mintha egy állam különböző szabályokat alkalmazna a különböző régiókra vonatkozóan. Ezért nem számít, hogy mennyire ellenzik ezt a nagy és kisebb uniós tagállamok, kell egy határidőt szabni, amikor közös gazdasági feltételeket vezetünk be az Európai Unióban. Üdvözlendőnek tartom továbbá, hogy figyelmet fordítanak a csúcstechnológia, a tudás alapú társadalom és a tudomány fejlődésére. Ugyanakkor fel kell ismernünk, hogy minden európai uniós... Elnök Sajnálom, de úgy gondolom, eleget hallottunk. Nagyon köszönöm, Uspaskich úr. Most félbeszakítom felszólalását. Nikolaos Chountis (EL) Elnök úr, én a jelentés ellen szavaztam, mert az EU 2020-as stratégia ugyanazt a sikertelen neoliberális utat követi, mint a Lisszaboni Stratégia, amely szélesítette a regionális és társadalmi egyenlőtlenségeket, növelte a szegénységet és a munkanélküliséget, és az Európai Unióban kialakult válság legfőbb oka volt. Ezért radikálisan meg kell változtatnunk azt a keretet, amelyen belül a gazdasági és társadalmi politikákat folytatjuk, hogy azok teljes foglalkoztatást és erősebb szociális jogokat eredményezzenek. A válság kitörésekor az Európai unió vezetői lehajtották fejüket, az informális csúcstalálkozón, hagyva, hogy minden tagállam maga oldja meg problémáit, és most ellenőrizni akarják a költségvetési hiányokat. Fekete bárányként kezelték Görögországot, és azt akarják, hogy szigorú intézkedéseket hozzanak a munkavállalók rovására Görögországban és más országokban. A társadalom- és fejlődésellenes stabilitási paktumot ezért egy fejlesztési és bővítési paktumra kell cserélni, ahogy azt az Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport által előterjesztett indítvány leírja. Filip Kaczmarek (PL) Az Európai Uniónak kétségkívül szüksége van egy új stratégiára, amely lehetővé teszi számunkra, hogy megalkossuk a gazdasági és pénzügyi válságra adandó válaszunkat. A stratégia egy fontos eleme kellene, hogy legyen az emberek szabad mozgásának megerősítése, beleértve minden csoportot: a munkavállalókat, az üzletembereket, a tudósokat, a diákokat, még a nyugdíjasokat is, és ezt tartalmazza állásfoglalásunk. Egy másik jó vonása, hogy nagyobb hangsúlyt fektet a kis- és középvállalkozások támogatására. Az ilyen vállalkozások fejlődése nélkül nem lehetséges az Unió helyzetének javítása. Néhányan úgy gondolják, hogy a stratégiában kevés szó esik a kohéziós politikáról. Nem hiszem, hogy ez így lenne, mert valójában van egy olyan része, amely a kohéziós politikának az Unió jövőjében betöltendő alapvető jelentőségéről szól. Tudom azonban, hogy ha nem váltják valóra, semmilyen stratégia sem fog javítani a helyzeten. Vito Bonsignore (IT) Elnök úr, eljött az ideje, hogy felnőjünk politikailag. A válság megmutatta, hogy több koordinációra és irányításra van szükség a fontos és mérvadó közösségi hivatalok részéről, több erőforrásra van szükség az infrastruktúrával kapcsolatos projektek számára, és nagyobb figyelmet kell fordítani arra, hogy valódi támogatást nyújtsunk a kis- és középvállalkozásoknak. Nagy erőfeszítéseket kell tennünk annak érdekében, hogy teljes körűen bevezessük a belső piacot, és sürgősen kísérletet kell tennünk a közös fiskális politika létrehozására. A múltban sokan szemet hunytak a sok butaság felett, amivel az amerikai bankok árasztották el a globális piacot, értelmetlen formaságokat véve alapul az Unión belül is. Itt az ideje a felelősségvállalásnak és a bátorságnak. Az állásfoglalás, amely mellett szavaztam én és képviselőcsoportom is, tartalmazza ezeknek a dolgoknak egy részét, de úgy vélem, hogy Barroso elnök úrnak, a Tanácsnak és a Parlamentnek még bátrabbnak kellene lennie. Ryszard Czarnecki (PL) Az új EU stratégia lényegében a Lisszaboni Stratégia kistestvére. Ha követi idősebb testvére példáját, nem megy át a vizsgákon, és nem lesz alkalmas semmire. Ugyanakkor, amikor az Európai Unió vezetői a Lisszaboni Stratégia elfogadásának fontosságáról beszéltek, a tagállamok valójában korlátozták a munkavállalók és a szolgáltatások szabad mozgását is. Az új stratégia természetesen valamivel jobb, mint a néhány hónappal ezelőtti verzió, amelyben egyáltalán nem esett szó a kohézióról. Jelenleg azonban leginkább egy kívánságlistára hasonlít. A stratégia próbája az Európai Unió 2014-ben kezdődő hétéves költségvetése lesz. Remélem, ez olyan stratégia lesz, amely nem járul hozzá a régi Unió országainak az új Európai Unió feletti uralmához. Zoltán Balczó (HU) Az Európai Unió 2020-as stratégiájára nemmel szavaztam. Azért szavaztam nemmel, mert láthatóan hitet tesz a neoliberális gazdaságpolitika mellett. Világosan fejti ki, hogy elítéli a protekcionista gazdaságpolitikát, vagyis az állam szerepvállalását. Pedig a pénzügyi, gazdasági világválság azt a tanulságot adta, hogy a piacokra nem lehet mindent rábízni. Másrészt világosan látszik a birodalmi koncepció. Előírja, hogy automatikusan lépnek a szabályok életbe akkor, ha a tagállamok nem ültetik át időben. Európai felügyeleti hatóságot kíván létrehozni, és egyéb helyeken is világosan látszik, hogy kötelező erejű jogi aktusokkal kíván eredményt elérni ahelyett, hogy az autonóm döntéseket meghagyná. Ezért nemmel szavaztunk rá. Inés Ayala Sender (ES) Elnök úr, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság tagjaként szeretném elmondani, hogy én természetesen az EU 2020 stratégia mellett szavaztam, mert úgy érzetem, fontos volt, hogy a Parlament véleményt nyilvánítson. Van azonban egy fenntartásom, amelyet szeretnék kifejteni a Parlamentnek, miszerint a 18. bekezdés szövegezése olyasvalamit bírál, ami téves. Vagyis olyasvalamit, ami nem igaz. Azt mondja, hogy a Számvevőszék kritizálta a Bizottságot és a tagállamokat, de valójában ennek az ellenkezője igaz. Azért történt ez, mert az Unió költségvetése 80%-ának kezelését nem kritizálták; sőt, 11 éve most először a Számvevőszék gratulált nekünk, és pozitív megbízhatósági nyilatkozatot adott a tagállamok által kezelt költségvetés valamivel több mint 33%-ára, vagyis a mezőgazdasági kiadásokra, és mert az ellenőrző rendszert tökéletesítettük, és most jobban működik. Úgy gondolom tehát, hogy a 18. bekezdés szövege azt a félreértést keltheti a közvéleményben, hogy a költségvetés 80%-át rosszul kezeltük, és ezért kritika ért minket. Szeretném ezt tisztázni Önökkel, hölgyeim és uraim, és egyértelművé tenni az európai közvélemény érdekében. Ramona Nicole Mănescu (RO) Én a Goldstone-jelentés ellen szavaztam, bár eleinte ez a jelentés egy jó szándékú kezdeményezésnek tűnt, amelynek célja, hogy közelről elemezze az izraeli-palesztin konfliktust, és meghatározza a legjobb megoldásokat a régióban kialakult helyzet megoldására. Szerettem volna azonban, ha ez a jelentés objektívebb, és jobban összhangban van a nemzetközi és humanitárius jog rendelkezéseivel. Valójában nagyon kellemetlen meglepetésként ért, hogy ebben a jelentésben az izraeli kormányt ugyanolyan mércével mérik, mint a Hamászt, amely szervezet, ahogy tudjuk, szerepel az Európai Uniónak a terrorista szervezetekről készített listáján. Nem gondolom tehát, hogy ez a jelentés bármilyen módon segítene csillapítani az izraeli-palesztin konfliktust, sem a feszültségeket és a régióban kialakult általános helyzetet. Ezért szavaztam a jelentés ellen. Alajos Mészáros (HU) A Richard Goldstone bíró teamje által kidogozott jelentés szerzői, véleményem szerint, nemzetközileg elismert szakemberek, akiknek éleslátásában és objektivitásában nem lehet okunk kételkedni. A jelentés politikamentes és kiegyensúlyozott, ezért ajánlásainak végrehajtására meg kell teremteni a feltételeket. Én a jelentés mellett szavaztam, bár nem értek egyet minden részével, de jó, hogy megszületett ez az állásfoglalás, amelyet elfogadtunk ma a Parlamentben, amely remélhetőleg hozzájárul a szembenálló felek túlkapásainak megfékezéséhez és hosszú távon a végső és annyira áhított béke megteremtéséhez a Közel-Keleten. Krisztina Morvai (HU) 2008 decemberében, Izrael brutális támadást intézett a Gázai övezet ellen, amelynek következtében több mint 1400 ember - többségében civilek, köztük 450 gyermek - halt meg. Az úgynevezett Goldstone-jelentés objektív módszerekkel, széleskörű bizonyításfelvétel mellett feltárta ezeket a borzalmakat és kimondta, hogy a nemzetközi jognak mely tételes szabályait szegte meg Izrael ezzel a brutális fellépéssel. Természetes, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom európai parlamenti küldöttsége igennel szavazott arra a döntésére az Európai Parlamentnek, amellyel ezen Goldstone-jelentés valóságáttételét, ajánlásainak megvalósítását javasoljuk, és egyben ezzel követjük meg a palesztin áldozatokat amiatt, hogy szégyenszemre a magyar kormány, szöges ellentétben a magyarok véleményével, folyamatosan a Goldstone-jelentés ellen foglal állást a nemzetközi fórumokon. Peter van Dalen (NL) Elnök úr, a Goldstone-jelentés túlságosan elfogult. Túl sok mindennel vádolják Izraelt, pedig a Hamász volt az, aki polgári célpontokat és civileket használt búvóhelyként, fegyverraktárként és emberpajzsként. Sajnálatos módon Goldstone úr semmiféle utalást nem tesz erre. Ez az elfogultság valószínűleg annak köszönhető, hogy olyan országok, mint Szaúd-Arábia, Líbia és Pakisztán vezették az előkészületeit az Egyesült Nemzetek Szervezete illetékes bizottsága által készített jelentésnek. Ezek az országok nem kifejezetten a demokráciával és a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos területeken elért csodálatos eredményeiről világhíresek. Ha ilyen országokkal üzletelünk, akkor megfertőznek minket. sajnálatos módon ez befolyásolta Goldstone-t is, és ezért szavaztam a közös európai parlamenti állásfoglalás ellen. Tulajdonképpen az állásfoglalás éppen olyan elfogult, mint maga a Goldstone-jelentés. Hannu Takkula (FI) Elnök úr, én a Goldstone-jelentés ellen szavaztam. Úgy gondolom, szégyen, hogy az Európai Parlament elfogadta ezt a jelentést, ugyan csak kis többséggel, mert ez nagyon elfogult lépés volt, és el kell mondani, hogy jelentős belső nézeteltérés volt a Parlamentben. Egy megjegyzést szeretnék tenni. Az Európai Parlament több mint 600 tagja igen jogosan amellett szavazott, hogy a Hamászt terrorista szervezetté nyilvánítsuk. Annak ellenére, hogy majdnem egyhangúlag egyetértettünk abban, hogy a Hamász egy terrorista szervezet, mi, vagy legalábbis a többség ebben a Parlamentben a jelentés mellett szavazott, és úgy tűnik, hogy jóváhagyta a benne foglalt intézkedéseket, és azt, hogy a Hamász 8 000 rakétát lőtt ki izraeli polgári célpontokra. Úgy gondolom, hogy Izraelt veszély fenyegeti, és ezért kellett az országnak megvédenie polgári lakosságát. Ezek alapján tényleg nagyon sajnálatos történés, hogy ezt a rendkívül elfogult jelentést elfogadták, még ha kis többséggel is. Remélem, hogy nem fog újra ilyen szégyenfolt esni az Európai Unión, hanem európaiakként tényleg keményen fogunk küzdeni a demokráciáért, az emberi jogokért és a véleménynyilvánítás szabadságáért, és többet fogunk tenni annak érdekében, hogy elősegítsük a demokráciát a Közel-Keleten. Ryszard Czarnecki (PL) Goldstone bíró-t nem lehet a tárgyilagosság mintaképének tekinteni. Én a jelentés ellen szavaztam, mert az a benyomásom, hogy a jelentés megpróbálja fekete-fehérként leírni a közel-keleti helyzetet, ahol Izrael a "Schwarz” karakter - a gonosz. Igazából a helyzet sokkal összetettebb. Úgy gondolom, hogy kerülnünk kellene az ilyen egyoldalú, egyértelmű ítéleteket. Én személy szerint ellátogattam egy Sderot nevű helyre - és úgy tudom, Ön is járt ott, elnök úr -, amely sok száz, a Hamász harcosai által kilőtt lövedék célpontja volt, ahogy azt Takkula úr mondta nemrégiben. Úgy gondolom tehát, hogy ez nem olyan jelentés, amellyel az Európai Uniónak különösképpen dicsekednie kellene a jövőben. Daniel Hannan Elnök úr, sokat hallottunk az arányosságról ebben a vitában, és kíváncsi vagyok, hogy Izrael ellenfelei vajon mit tartanának arányosnak. Kíváncsi vagyok, vajon jobban tetszett-e volna nekik, ha a zsidó állam egyszerűen ugyanolyan mennyiségű lövedéket szórt volna véletlenszerűen Gázára. Ez vajon arányos válasz lett volna? Szeretném megvizsgálni az arányosságot, illetve az arányosság hiányát ebben a jelentésben is. A Goldstone-jelentést olvasva az a furcsa érzése van az embernek, hogy egy erőszakos támadásról olvas, amelyben a szerző elfelejtett említést tenni arról, hogy az események egy bokszmeccsen történnek. Az eseményeket kiragadták mindenféle kontextusból. Nem azt mondom, hogy Izraelnek kritikán felül kellene állnia, sem azt, hogy az "Öntött Ólom” hadművelet kritikán felül áll. Követtek el hibákat. Izrael olyan helyzetet szeretne elérni, ahol egy stabil palesztin entitás jó szomszédja lehetne, de az infrastruktúra károsításának ez a politikája késlelteti a cél elérését. Hasonlóan, a jelentés elfogultsága és hangneme messzebbre tolta a kétállamos megoldás elképzelését, amelyben egy izraeli entitás és egy palesztin entitás békés szomszédi viszonyban él egymás mellett. Alexander Graf Lambsdorff (DE) Elnök úr, a Német Szabaddemokrata Párt (FDP) európai parlamenti delegációja ma több képviselőcsoportnak a Goldstone-jelentés ajánlásainak végrehajtásáról szóló állásfoglalása ellen szavazott. Nem lehet egy olyan jelentés mellett szavazni, amelynek már a megalkotására történő megbízás is meglehetősen vitatott volt - az Európai Unió egyetlen tagállama sem támogatta. Nem tudunk egy olyan jelentés mellett szavazni, amely egyenlővé teszi a demokratikus Izraelt egy olyan csoporttal, amely hivatalosan is szerepel a terrorista szervezeteknek az EU által összeállított listáján, és egy olyan jelentés mellett, amely nem mérlegeli ésszerűen a konfliktus mélyebb okait. Szavazatunk azonban nem jelenti azt, hogy visszautasítanánk az "Öntött Ólom” handművelettel kapcsolatos események kivizsgálását. Valójában ennek ellenkezője igaz. Izraelnek tényleg teljes körűen ki kellene vizsgálnia a hadművelet minden vonatkozását, és amennyiben törvénysértést követtek el, büntetést kell kiszabni. Hasonlóan, szavazatunk azt sem jelenti, hogy helyeseljük Izrael állam kormányának a békefolyamattal kapcsolatos politikáját. Nagyon örültünk, hogy arra utaló jeleket láttunk, miszerint Izrael és a palesztinok között újra párbeszéd folyik, bár jelenleg csak közvetve. Joe Biden amerikai elnökhelyettes látogatása is azt mutatja, hogy az Obama-kormány komoly erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy tartós béke alakuljon ki a régióban. Támogatásunkat élvezik erre irányuló erőfeszítéseikben. Így még nehezebben érthető, hogy Izrael elutasította az elnökhelyettest azáltal, hogy még látogatása alatt további lakások építésének tervét fogadták el Ciszjordániában - ez olyan intézkedés, amely teljes mértékben csak kritikát vont maga után, és nem csak a palesztinok részéről. Miroslav Mikolášik (SK) Meg vagyok győződve róla, hogy az Európai Uniónak egyértelmű üzenetet kell küldenie Fehéroroszországnak, hogy kész felülvizsgálni a kölcsönös kapcsolataikat, amennyiben Fehéroroszország nem tartózkodik az emberi jogok és a demokratikus alapelvek megsértésétől és nem tesz korrekciós intézkedéseket. Szeretném ugyanakkor felháborodásomat kifejezni Fehéroroszország elnökének az internet ellenőrzéséről szóló rendeletével kapcsolatban, amely számos ponton a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságának egyértelmű tagadása. Egy ilyen jogi intézkedés korlátozza a szabadságot és a demokráciát Fehéroroszországban, és elmélyíti a polgárok és más országok - beleértve az Európai Uniót - bizalmatlanságát állami hatóságaikban és képviselőikben. Civil társadalmi és demokratikus ellenzéki képviselők nemrégiben történt letartóztatásának fényében lehetetlen nem látni, hogy milyen rövid idő van a rendelet idén júniusi hatálybalépése és a következő év eleji elnökválasztások között. Jarosław Kalinowski (PL) Szeretném megköszönni képviselőtársaimnak az állásfoglalás megfogalmazását, és az Európai Parlamentnek, hogy elfogadta azt. Ezen állásfoglalás jóváhagyásával támogatásunkat fejeztük ki a polgárok, beleértve a nemzeti kisebbségeket, alapvető jogainak és szabadságainak védelme iránt. Ez ugyanakkor egy kezdeményezés is a demokrácia és a tolerancia, Európa alapjainak megvédésére. Elégedett vagyok a Parlamentnek az ezzel az üggyel kapcsolatos hivatalos állásfoglalásával, amely támogatja a lengyel kisebbséget Fehéroroszországban. Szeretném megragadni ezt a lehetőséget annak hangsúlyozására, hogy az Európai Unió tagállamainak példát kell mutatniuk más országok és szomszédaink számára, valamint figyelniük kell arra, hogy a nemzeti kisebbségek jogait teljes mértékben tiszteletben tartsák tagállamainkban. Filip Kaczmarek (PL) Én a Fehéroroszországról szóló jelentés elfogadása mellett szavaztam. Az állásfoglalásban az Angelika Borys által vezetett Fehéroroszországi Lengyelek Uniója legalizálását követeljük, és szolidaritásunkat fejezzük ki az összes olyan fehéroroszországi állampolgárral, akik nem tudnak maradéktalanul élni polgári jogaikkal. Tegnap egy levelet kaptam Fehéroroszország lengyelországi nagykövetétől. Aggodalmát fejezte ki az Európai Parlament képviselőinek törekvéseivel kapcsolatban, akik az állásfoglalás elfogadását akarták. Véleménye szerint ezek a törekvések a helyzetnek a lengyel média általi elfogult bemutatása miatt alakultak ki. Ez nem igaz. Az állásfoglalás mögötti törekvések sokkal mélyebbek. A polgárok alapvető jogainak tiszteletben tartásáról, a kisebbségek jogainak tiszteletben tartásáról, a minimális normák biztosításáról, és ennek következtében Fehéroroszország érdekéről és a fehéroroszok érdekéről szólnak. Laima Liucija Andrikien Elnök úr, támogattam a Fehéroroszországban a civil társadalom és a nemzeti kisebbségek helyzetéről szóló állásfoglalást, és szeretném ma újra kifejezni nagymértékű aggodalmamat a civil társadalom tagjai és a nemzeti kisebbségek tagjai és szervezeteik emberi jogainak közelmúltbeli megsértése miatt Fehéroroszországban. Szeretném teljes szolidaritásomat kifejezni azokkal a polgárokkal, akik nem élvezhetik maradéktalanul polgári jogaikat. Szeretném továbbá határozottan elítélni Angelika Borys, a Fehéroroszországi Lengyelek Uniója elnöke, és Anatoly Lebedko, az ellenzéki Egyesült Polgári Párt vezetője és a fehérorosz Egyesült Demokratikus Erők vezetőjének letartóztatását, aki több alkalommal is a vendége volt ennek a Parlamentnek. Sajnálatos módon a fehérorosz emberek sok, az Európai Unió által a keleti szomszédsági politikánk részeként finanszírozott projektet és javaslatot nem tudnak kihasználni. Hannu Takkula (FI) Elnök úr, a fehéroroszországi helyzettel kapcsolatban nagyon fontosnak tekintem, hogy mi, európaiak, emlékezzünk arra, hogy mik az értékeink. A Goldstone-jelentésről való közelmúltbeli szavazás sajnálatos eredménye miatt szeretném felhívni erre figyelmüket, és azért, mert akármilyen ügyről is van szó, akár Fehéroroszországgal, akár a Közel-Kelettel, a Távol-Kelettel vagy Afrikával kapcsolatban, emlékeznünk kell azokra az alapelvekre, amelyek irányítanak minket. Ezek a demokrácia, az emberi jogok és a véleménynyilvánítás szabadsága. Ez az igazsága az egész Európai Uniónak: az értékek, amelyek összekötnek minket, és amelyek ezeknek a célkitűzéseknek az előmozdítására törekednek. Meg kell értetnünk ezt Fehéroroszországgal. Biztosítanunk kell, hogy a kisebbségek jogait figyelembe vegyék, és azt is, hogy a vallási kisebbségeket, amelyek különböző módokon vannak kitéve üldöztetésnek, elismerjék, emberi jogaikkal és a vallásuk gyakorlásának szabadságával együtt. Nagyon fontos, hogy mi, európaiak, biztosítsuk, hogy az európai üzenetet eljuttatjuk Fehéroroszországba, ezáltal nyújtva reményt az ottaniaknak. Daniel Hannan Elnök úr, bár az állásfoglalás szövegének nagy részét támogatom, nem tudom, hogy olyan helyzetben vagyunk-e, hogy kioktassuk Fehéroroszországot demokráciájának nem megfelelő voltával kapcsolatban. Arról panaszkodunk, hogy Fehéroroszországnak egy gyenge, bólogató János parlamentje van, de nézzünk csak körül. Mi itt alázatosan bólogatva fogadjuk el 27 tagú politbürónk állásfoglalásait. Panaszkodunk amiatt, hogy bár tartanak választásokat, csalárd módon irányítják azokat; mi ezzel szemben népszavazásokat tartunk, amelyeket becsületesen folytatunk le, aztán figyelmen kívül hagyjuk az eredményt. Panaszkodunk a Szovjetunió apparátusának ottani túlélése miatt, de mi fenntartjuk közös agrárpolitikánkat, szociális fejezetünket, 48 órás munkahetünket, és az euro-korporatizmus többi apparátusát. Nem csoda, hogy a KGST-országok régi rendszerű kommunista pártjai vezették az "igen” kampányokat, amikor országaik csatlakozásukat kérték az Evropeyskiy soyuz-hoz. Néhányuk számára valójában olyan volt, mintha haza érkeznének; az Állatfarm hátborzongató utolsó oldalai jutnak eszembe, amikor az állatok az emberről a disznóra és a disznóról az emberre néztek, és rájöttek, hogy nem tudják megmondani, melyik melyik. Bruno Gollnisch (FR) Elnök úr, az állásfoglalás tulajdonképpeni tartalmának megkérdőjelezése mellett annak alapját is szeretném megkérdőjelezni. Francia, flamand, magyar, német és osztrák emberek vannak kitéve folyamatos jogi, szakmai és politikai üldöztetéseknek, és mindez a Parlament közönyétől, sőt, támogatásával kísérve történik, akinek pedig példát kellene állítania gyakorlatilag az egész világ, de különösen szomszédai számára. Múlt héten például elfogadtunk egy Ukrajnával kapcsolatos állásfoglalást, amely egy olyan rendelkezést tartalmazott, amelyet sok ukrajnai polgár jogosan talál sértőnek nemzeti hősükre, Sztyepan Banderára nézve. Kétségtelen, hogy különösen nehéz körülmények között próbált egy ösvényt kitaposni a totaliarianizmus két formája között: a hitleri, és a szovjet között. Ez azonban nem teszi őt kevésbé hőssé sok ukrajnai szemében, akik jogosan érzik megalázottnak magukat a Parlament többsége által. A nemzeti hősök általában szomszédaik ellen küzdöttek. Vajon barátom, Nick Griffin, egy igaz brit patrióta, sértésnek veszi, hogy számunkra Szent Johanna nemzeti hősnő? Nyilvánvalóan nem! Én személy szerint azt szeretném, ha Parlamentünk ugyanezt a magatartást tanúsítaná a más országok hőseivel szemben is. Kay Swinburne az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, az Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport felismeri, hogy a pénzügyi szolgáltatási ágazat nem menekülhet el a válság elől büntetlenül. Hatalmas károkat okoztak gondatlan viselkedésükkel, és a zűrzavar elhárításának költségeit az érintetteknek kell viselniük. Új rendszereket kell bevezetni továbbá annak biztosítás érdekében, hogy ez soha többet ne történjen meg, és hogy vészhelyzet esetén rendelkezésre álljanak pénzeszközök a rendszerhibák kiküszöbölésére. Lehetséges, hogy a nemzetközi megállapodás kontextusában eljött az ideje egy pénzügyi tranzakcióra kivetett adó bevezetésének. Függetlenül attól, hogy milyen kételyek vannak egy ilyen rendszer bevezetésének gyakorlati megvalósításával kapcsolatban, semmilyen intézkedést nem szabad kizárni, amennyiben az egész nemzetközi közösség támogatását élvezi, és amennyiben biztosítékok vannak arra vonatkozóan, hogy működőképes, és nem lehet elkerülni. A legtöbb mai határozat támogatásunkat élvezi, de kivételt teszünk a 7. bekezdéssel két okból. Először is, ellenezzük, hogy új adóügyi jogköröket kapjon az Európai Unió. Ez a bekezdés - bármennyire is óvatosan szövegezték - azt a látszatot kelti, hogy ez egy kívánatos kimenetel. Másodszor, nem szabad, hogy a pénzügyi tranzakcióra kivetett adónak a lényege személyes projektek pénzügyi támogatása legyen, függetlenül attól, hogy mennyire figyelemre méltóak. Ehelyett a jövőbeni pénzügyi stabilitást kell biztosítania, valamint meg kell védenie az olyan eseményektől, amelyek a jelenlegi gazdasági káoszt is okozták. Ez az állásfoglalás jelenlegi formájában túlzottan a tranzakciók megadóztatásával kapcsolatos megoldásra összpontosít, az EU-nak, és nem a tagállamoknak biztosítana adókivetési jogköröket, azt javasolja, hogy a megszerzett pénzt fejlesztési és éghajlatváltozási projektek finanszírozására használjuk a pénzügyi ágazat stabilizációja helyett, és végezetül azt állítja, hogy egy uniós adó bevezetése megvalósítható lehet globális részvétel nélkül is. Ezek miatt ez a speciális állásfoglalásra irányuló indítvány ellen szavaztunk. Joe Higgins Elnök úr, én tartózkodtam a pénzügyi tranzakciók megadóztatásáról szóló állásfoglalás kapcsán, mert teljesen alkalmatlan az óriási fedezeti alapok és úgynevezett "tekintélyes” bankok, mint például a Goldman Sachs, obszcén, antiszociális spekulációinak kezelésére. A The Wall Street Journal nemrégiben beszámolt egy New Yorkban február 8-án tartott szűk körű vacsoráról, amelyen 18 fedezeti alapokkal foglalkozó jelentős képviselő vett részt, akik az euró elleni spekulációról tárgyaltak. Ezek a fedezeti alapokkal foglalkozó pénzügyi cápák, akik több mint 2 000 milliárd euró fölött rendelkeznek, most már hónapok óta szándékosan spekulálnak az euró, és különösen Görögország ellen, hogy sok milliárd eurónyi magánbevételre tegyenek szert. Szinte hihetetlen, de az EU Bizottság nemcsak hogy meg sem mozdul, hogy megállítsa őket, hanem egyenesen együttműködik ezekkel a pénzügyi bűnözőkkel, amikor azzal hergelik Görögország munkásait és szegényeit, hogy járuljanak hozzá életszínvonaluk megtépázásához és fizessenek sarcot ezeknek az élősködőknek. Nincs szükségünk pénzügyi adóra. Arra van szükség, hogy állami tulajdonba vegyük és demokratikus ellenőrzést gyakoroljuk a fedezeti alapok és a nagyobb bankok fölött, hogy hatalmas erőforrásaikat olyan beruházásokra fordítsuk, amelyek véget vetnek a szegénységnek és a társadalom hasznára válnak, ahelyett hogy arra használnák, hogy egyes emberek mohósága miatt lerombolják a társadalmat. Mario Borghezio (IT) Elnök úr, mi tartózkodtunk, de az én célom főleg az volt, hogy állást foglaljak az Európai Uniónak és a Bizottságnak egy adó bevezetésére irányuló szándéka ellen, ahogy azt Šemeta biztos úr az European Voice-nak nyilatkozva nemrégiben közölte, és egy a kibocsátásra kivetett minimális adó várhatóan közelgő bevezetése ellen. Ellenezzük azt az elképzelést, hogy az Európai Uniónak hatáskört biztosítsunk közvetlen adók kivetésére, ami egy alkotmányba ütköző előjog majdnem minden tagállamban, mert ez megsérti azt az elvet, amely szerint nem lehet adóztatni képviselet nélkül. Minden lehetséges módon ellenezni fogunk egy közvetlen adó bevezetésére tett bármilyen kísérletet, erőt merítve a német alkotmánybíróság 2009 júniusi ítéletéből is. Szeretném emlékeztetni Önöket, hogy Van Rompuy elnök úr utalt erre, amikor egy titokzatos megbeszélésen, amelyre egy héttel a Bilderberg-csoportba való kinevezése előtt került sor, amely nem a legátláthatóbb csoport a világon, előterjesztett egy javaslatot egy a CO2-kibocsátás után fizetendő közvetlen európai adóról - sőt elkötelezte magát mellette -, ami az üzemanyag, a szolgáltatások stb. árának azonnali növekedését eredményezné, és ezáltal hátrányos lenne az európai polgárok számára. Ez az uniós adóra irányuló javaslat alkotmányellenes. Daniel Hannan Elnök úr, nem vagyok meggyőződve arról, hogy a pénzügyi tranzakciók megadóztatása helyes, de elfogadom a javaslat támogatóinak őszinte motivációit. Ez olyan téma, amellyel kapcsolatban jószándékú emberek különböző következtetésekre juthatnak. Ami azonban egyáltalán nem helyénvaló, az egy ilyen adónak kizárólag az Európai Unióban való bevezetése. Egy csak regionálisan alkalmazott Tobin-adó a tőkének az olyan joghatóságokhoz való áramlását eredményezné, ahol nincs ilyen típusú adó; akkor miért szavazott a Parlament ilyen nagy számban egy olyan rendszer mellett, amely hátrányos lenne az Európai Unió számára? A válasz az, hogy bizonyos típusú parlamenti képviselők összes elvárásának megfelel. Támadja a bankárokat, támadja a londoni City-t, és mindenekelőtt független bevételhez juttatja az Európai Uniót, ami azt jelenti, hogy nem kell a tagállamokhoz fordulnia. Összevetve a különböző többi javaslattal, amelyek felmerülnek a pénzügyi felügyelet harmonizációjával kapcsolatban, az alternatív befektetési alapok kezelőire vonatkozó irányelvvel stb., azt látjuk, hogy hatalmas veszély fenyegeti a londoni City-t, és azt látjuk, hogy az Európai Uniót szegénységre és jelentéktelenségre ítélik. Syed Kamall Elnök úr, ha bárki megvizsgálja a jelenlegi pénzügyi válságot, csodálkozni fog, hogy hogyan hagyhattuk, hogy a szabályozás és a felülvizsgálat egy olyan helyzethez vezessen, amelynek eredményeképp a bankokat túl nagyoknak ítéltük ahhoz, hogy tönkremenjenek, és adófizetők pénzének milliárdjait használtunk fel ezeknek a bankoknak a kisegítésére. Tehát ha valaki megvizsgálja a pénzügyi tranzakciókra kivetett globális adó elképzelését, akkor ez indokoltnak tűnhet, ha meg akarjuk védeni a pénzügyi válság áldozatait, és segíteni akarunk a szegényebb országokban élőknek. Ha azonban megvizsgáljuk, hogy ezt hogyan lehet ténylegesen kivetni, és megvizsgáljuk valódi hatását, és azt végigkövetjük a pénzügyi piacokon belüli láncolatokon, akkor a valóságban azt találjuk, hogy a bankok áthárítják ezeket a költségeket a fogyasztóikra. Súlyos hatással lenne azokra is, akik fejlődő országokkal akarnak kereskedni, vagy azokra a fejlődő országokbeli vállalkozókra, akik a világ többi részével akarnak kereskedni, és befolyásolná a biztosítás költségeit is, ami a nemzetközi kereskedelemnek létfontosságú része. Ha tényleg kezelni akarjuk ezt a problémát, nem lenne szabad adófizetők pénzeinek milliárdjait átadnunk korrupt vagy alkalmatlan kormányoknak. Biztosítanunk kellene, hogy megszüntetjük a vámakadályokat az EU-ban és a szegény országokban egyaránt, hogy segítsük a szegényebb országok vállalkozóit abban, hogy jólétet hozzanak létre, és kiemeljék az embereket a szegénységből. Jaroslav Paška (SK) Értékelem az Európai Unió arra irányuló erőfeszítéseit, hogy egységes rendszert vezessen be a banki tranzakciókra az euróövezeten belül. Másrészről azt látom, hogy ezeknek az új szabályoknak a bevezetésével visszaélnek a bankok úgy, hogy új díjakat számítanak fel az ügyfeleiknek. Ha azonban bankjaink az Európai Unió nyomására kiigazítják az egységes eurófizetési térségbeli, határokon átnyúló átutalások költségeit az euróövezeten belül, hogy egy szinten legyenek a belső átutalásokkal, a bankfiókoknál történő befizetések és kivétek költségei ezáltal emelkednének. Mindannyiunk számára világos, hogy a bankfiókok készpénzkezelési költségei az új szabályok révén egyáltalán nem változtak. És ezért nyíltan ki kell mondanunk, hogy a bankok visszaélése az új szabályokkal, melyeket azzal a céllal vezettek be az euróövezeten belül, hogy növeljék bevételüket polgáraink rovására, égbekiáltó butaság. A mi kötelességünk ezért, hogy gondosan ellenőrizzük, hogyan alkalmazzák a pénzintézetekre vonatkozó új szabályokat. Jarosław Kalinowski (PL) Én az állásfoglalás elfogadása mellett szavaztam, mert választókerületem képviselőjeként nem fogadhatom el, hogy bármiről is megállapodjanak a hátuk mögött és akaratuk ellenére. A Lisszaboni Szerződés új hatásköröket adott az Európai Parlamentnek, és többek között ezért kell az Európai Parlamentnek képesnek lenni őrt állnia a polgárok jogai fölött. Egyetértek az állásfoglalás szerzőivel, akik kritizálják, hogy a Bizottságnak a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásait titokban tartják, valamint hogy nem működnek együtt az Európai Parlamenttel ebben az ügyben. Ez az eljárás ellentétes a közintézmények tevékenységével kapcsolatos információhoz való egyetemes hozzáférésről szóló irányadó uniós jogszabállyal, továbbá korlátozza a magánélethez való jogot. Helyes tehát, hogy az Európai Parlament foglalkozik a Bizottság tárgyalásainak átláthatósága, valamint a hamisítás és annak megakadályozása kérdésével. Marian Harkin Elnök úr, a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodással (ACTA) kapcsolatos jelenlegi tárgyalások teljes mértékben nélkülözik az átláthatóságot. A jelenlegi tárgyalási minta használata egy globális megállapodás létrehozásához teljesen ellentétes azokkal az átlátható és demokratikus folyamatokkal, amelyeket elvárunk jogalkotóinktól. Függetlenül a megállapodás tartalmától, elfogadhatatlan, hogy elkerülik a nyilvánosság kontrollját olyan politikák létrehozásakor, amelyek nagyos sok európai polgárt fognak közvetlenül érinteni. A tartalmat illetően nagyon oda kell figyelnünk az európai adatvédelmi biztosra, aki nagyon határozott hangvételű véleményt formált ezekről a tárgyalásokról. Határozottan arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy széles körű és átlátható konzultációt tartson az ACTA-val kapcsolatban. Kijelenti továbbá, hogy bár a szellemi tulajdon fontos a társadalom számára és meg kell védeni azt, nem szabad az egyénekhez a magánélethez való alapvető joga, az adatvédelem és más olyan jogok elé helyezni, mint az ártatlanság vélelme, a hatékony jogvédelem valamint a véleménynyilvánítás szabadsága. Végezetül kijelenti, hogy a "három csapás” internetlekapcsolási politika alapvetően korlátozná az uniós polgárok alapvető jogait és szabadságait. Ez nagyon fontos téma minden uniós polgár számára, és az, ahogy ezt a Bizottság és a Parlament kezeli, sokat megmutat az elszámoltathatóságról és az átláthatóságról. Syed Kamall Elnök úr, nagyon fontos dolog ezzel az állásfoglalásra irányuló indítvánnyal kapcsolatban, hogy sikerült egy az egész Parlamenten átívelő összefogást létrehoznunk. Az egyik dolog, amelyben egyetértünk az, hogy a tárgyalásokkal kapcsolatos értelmes információk hiányában, amit a blogvilágban és máshol lehet olvasni, azok olyan javaslatokról szóló pletykák, mint a laptopok és MP3 lejátszók határokon való elkobzása. Teljesen nyilvánvaló volt az egész Parlament előtt, hogy információkat és nagyobb átláthatóságot akarunk a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalásokról. A biztos úr tegnap este világosan és egyértelműen hallhatta ezt az üzenetet, és nagyon örülök, hogy megígérte, hogy több információt fog közölni velünk. Ha a Bizottság 27 tagállam nevében és az EU nevében tárgyal, létfontosságú, hogy mi az álláspontunk, és az is, hogy egy teljes körű hatásvizsgálat álljon rendelkezésre arról, hogy amit javasolnak, az hogyan fogja érinteni az unió iparát. Üdvözlendőnek tartom a biztos úr tegnap esti kijelentéseit, és várom a nagyobb átláthatóságot. Jaroslav Paška (SK) Engem az a gyakorlat és eljárás aggaszt, amelyet az Európai Bizottság követ a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA) szóló tárgyalásokon. A tárgyalások titokban, zárt ajtók mögött zajlanak, anélkül, hogy megfelelő módon tájékoztatnák az Európai Parlamentet és annak tagjait, akiknek végül el kell fogadniuk ezt a dokumentumot. Úgy gondolom, hogy meg kellene változtatnunk az eljárásokat olyan ügyek esetében, amikor az Európai Bizottság elvárja a Parlamenttől, hogy felelősséget vállaljon valamilyen megállapodásért, amelyet elé terjesztenek. Nem lenne jó jel sem az európai közvélemény, sem a külvilág szemében, ha rendszeresen vissza kellene küldenünk a nemzetközi szerződéseket az Európai Bizottságnak átvizsgálásra. Az ilyen magatartás nem utal jó kommunikációra az Európai Unió legfontosabb intézményei között. Syed Kamall Elnök úr, ahogy sokan közülünk tudjuk, sor fog kerülni a GSP-rendszer felülvizsgálatára, és a jelenlegi rendszer meg fog szűnni. Egy nagyon fontos dolog, amikor a GSP és a GSP+ rendszereket nézzük, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások során sok olyan állam volt a javasolt régiókban, amelyek nem akartak megállapodást köti az EU-val. Az egyik dolog, amit mindig is kritizáltam a gazdasági partnerségi megállapodásokban, hogy mindig azonos megközelítést alkalmaznak a kereskedelemre. Ami szintén aggasztó volt a Bizottsággal folytatott vita során, hogy az egyik tisztviselő kijelentette, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások nem csak a kereskedelemről szólnak, hanem az EU regionális integrációs modelljének exportálásáról is. Vannak egyes országok, amelyek megállapodásokat akarnak az EU-val, és azt akarják, hogy preferenciális alapon exportálhassák termékeiket és szolgáltatásaikat. Amit javasolnunk kellene ezért az az, hogy azoknak az országoknak, amelyek kereskedelmi megállapodásokat szeretnének, de nem illenek rájuk a gazdasági partnerségi megállapodás kritériumai, alternatívaként felajánljuk a GSP+-t, és törekednünk kell arra, hogy rugalmasabbak legyünk. Remélhetőleg így segíteni tudjuk a vállalkozókat, hogy jólétet teremtsenek, és kiemeljék az embereket a szegénységből sok országban. Daniel Hannan Elnök úr, Dél-Amerika és Közép-Amerika alig észrevehetően egyfajta autokráciába fordul át - egyfajta új-caudillizmusba. Nikaraguában, Venezuelában, Ekvádorban és Bolíviában olyan rendszerek felemelkedését láthattuk, amelyek ha nem is teljesen diktatórikusak, egyértelműen nem támogatják a parlamenti demokráciát - emberek, akiket bár törvényesen választottak meg, megszüntetik hatalmuk ellenőrzésének minden módját: a választási bizottságot, a legfelsőbb bíróságot, parlamentjük kamaráit, és sok esetben megszüntetik és újraírják alkotmányukat - ahogy ők nevezik, "újraalapozzák” - államaikat szocialista elvek alapján. Mindezekkel együtt kit pécézett ki a baloldal a világnak azon a részén? Egyikét a kevés olyan rendszernek, amely tényleg élvezi a lakosság támogatását - Álvaru Uribe rendszerét Kolumbiában, amely a lakosság több mint háromnegyedének támogatását élvezi, mert visszaállította a rendet ebben a boldogtalan országban, és letörte mind a bal-, mind a jobboldali paramilitáris csoportokat. Nagyon különös prioritásokat takar, hogy ő az az ember, akit néhányan itt a Parlamentben kipécéztek. Szégyelljék magukat! (ES) Helytelen megkönnyíteni a paramilitáris csoportok dolgát, micsoda szégyen! Alfredo Antoniozzi (IT) Elnök úr, köszönetet mondok kollégámnak, Albertini úrnak az európai politikának ezzel a központi témájával kapcsolatban végzett munkájáért. A Lisszaboni Szerződés életbe lépésével az Unió nagyobb felelősséget vállalt a külpolitika és a biztonságpolitika iránt, és azt hiszem, sokan közülünk reméljük, hogy az intézmény, amelyhez tartozunk, nagyobb felelősséget fog vállalni és jobban részt fog venni a külpolitikában. Különösen egyetértek azzal, hogy a KKBP főképviselőjének konzultálnia kellene az Európai Parlament felelős bizottságával a vezetői posztokra történő kinevezések kapcsán az Európai Külügyi Szolgálaton belül, amelyet jelenleg hoznak létre, és hogy biztosítani kellene, hogy az Európai Parlament és a Tanács egyaránt hozzáférjen a bizalmas információkhoz. Úgy gondolom tehát, hogy a fordulópont, amelyen túljutottunk ezzel a jelentéssel az első, fontos lépés egy erős európai külpolitika létrehozása felé, amelynek be kell töltenie szerepét és megalapozni politikai súlyát a nemzetközi színtéren. Nicole Sinclaire Elnök úr, én a 17D és a 19. módosítás ellen szavaztam, amelyek a NATO-t támadták, és a NATO támaszpontok felszámolására szólítottak fel itt az Európai Unióban. Egyik végső érvük azoknak, akik hisznek ebben az európai projektben, hogy az EU-nak sikerült fenntartania a békét Európában az elmúlt 50-60 évben. Nos, én azt mondanám, hogy ez hazugság, és hogy valójában a NATO volt az, amely erőivel fenntartotta a békét Európában. Úgy gondolom, szégyen a Parlamentre nézve, hogy hagyta, hogy egy ilyen módosításról szavazzanak. Észrevettem, hogy az a képviselőcsoport, amely ezt a módosítást előterjesztette, egy olyan bukott ideológiának a maradványa, amely falak mögött tartotta embereit, és megsértette alapvető jogaikat. A NATO erői voltak, amelyek megvédték Európa többi részét ettől a rémálomtól. Szeretném, ha feljegyeznék az USA és Kanada, valamint a NATO többi állama iránti hálámat, hogy megkíméltek minket ettől a rémálomtól. Úgy hiszem, az Egyesült Királyságnak az az érdeke, hogy együttműködjön ezekkel az országokkal a totalitarianizmus egy új formája ellen, ami az Európai Unió. Alfredo Antoniozzi (IT) Elnök úr, én a jelentés mellett szavaztam, mert hangsúlyozni akartam, hogy a polgári és katonai szinergia és az Európai Unió és tagállamai közti együttműködés növelésének reménye, még akkor is, ha tiszteletben tartunk egyes el nem kötelezett és semleges álláspontokat, egy olyan álláspontot, amelyet széles körben osztunk. Azt is fontosnak tartom, hogy felállítsunk egy intézményt a mechanizmusok koordinálására, például egy állandó európai uniós műveleti központot a KKBP főképviselőjének felügyelete alatt, amely lehetővé tenné, hogy hatékonyan koordinálják a polgári és katonai műveletek közös tervezését. Ennek az lenne a célja, hogy megszüntesse azokat a problémákat, zavarokat és késlekedéseket, amelyek sajnálatos módon folyamatosan felmerülnek a jelenlegi rendszerben. Nikolaos Chountis (EL) Elnök úr, köszönöm türelmét. Én a jelentés ellen szavaztam, mert megismétli azokat a veszélyes iránymutatásokat, amelyeket a Lisszaboni Szerződés is tartalmazott az európai védelmi és biztonsági stratégiával kapcsolatban. Más szóval az Európai Unió militarizálására szólít fel, legitimálja a katonai beavatkozást, elismeri a NATO elsőbbségét és a vele való szoros kapcsolatot, és még elő is mozdítja - egy válság és jelentős szociális szükségletek idején - a katonai erők növelését. Véleményem szerint az Európai Uniónak most, hogy a világ berendezkedését kell vizsgálat alá vetni, sokkal inkább mint eddig bármikor, békés politikát és a biztonság egy másfajta politikai felfogását kellene kialakítania, és független kül- és védelempolitikát kellene követnie, amely nem függ az Egyesült Államoktól, és politikai eszközökkel kellene megpróbálnia rendezni a nemzetközi nézeteltéréseket, valamint élen kellene járnia a nemzetközi jog és az ENSZ megnövekedett szerepének tiszteletben tartásában. Úgy vélem, hogy egy ilyen politika jobban kifejezné az európai polgárok nézeteit. A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások Sebastian Valentin Bodu írásban. - (RO) Ennek a jelentésnek nagy többséggel való elfogadása jelzi, hogy aggódunk a kis- és középvállalkozásokért. Jelenleg 5,4 millió mikrovállalkozásnak kell éves jelentéseket készítenie, még akkor is, ha tevékenységi körük egy meghatározott helyre vagy régióra korlátozódik. Amennyiben ezek a vállalkozások nem vesznek részt határokon átnyúló tevékenységekben, vagy még csak országos szinten sem működnek, ez a bevallási kötelezettség csupán értelmetlen adminisztratív terhet jelent, amely költségekkel terheli ezeket a kereskedelmi vállalkozásokat (körülbelül 1 170 euróval). Ezért ajánlja ez a jelentés, hogy a tagállamok függesszék fel azoknak a kereskedelmi vállalatoknak az éves beszámolási kötelezettségeit, amelyek a mikrovállalkozások alábbi kritériumaiból kettőnek megfelelnek: az összes eszköze kevesebb mint 500 000 euró értékű, a nettó árbevétel kevesebb mint 1 millió euró és/vagy átlagosan 10 munkavállalót alkalmaz a pénzügyi év folyamán. A mikrovállalkozások nyilvánvalóan továbbra is vezetnek majd könyvelést az egyes tagállamok nemzeti jogszabályainak megfelelően. A válság alatt, amelyen Európa keresztülmegy, a kis- és középvállalkozásokból álló magánszektort (beleértve tehát a mikrovállalkozásokat is) támogatni kell, miközben olyan területként is kell tekinteni rá ebben a nehéz helyzetben, amely képes az állam vagy a vállalati magánszektor által elbocsátott munkaerőt felszívni. Carlos Coelho írásban. - (PT) Én a mikrovállalkozások beszámolóival kapcsolatos Lehne-jelentés mellett szavazok, mert támogatom a bürokráciaellenes intézkedéseket, valamint azokat az intézkedéseket, amelyek támogatják a kis- és középvállalkozásokat, amelyek Portugáliában és Európában a legtöbb munkahelyet teremtik. Szeretném felvetni a jövőbeni egyenlőtlenségek kérdését a belső piacon. Mivel a tagállamoknak lehetőségükben áll választani, hogy alkalmazzák-e ezt az intézkedést vagy sem, különböző szabályok fognak vonatkozni az egyes országokban az ugyanolyan vállalkozásokra. Vigyázni kell majd arra, hogy biztosítsuk, hogy ne legyenek negatív következményei annak, ahogy ezeket a szabályokat átültetik a csalással és az adóelkerüléssel való megküzdésre irányuló folyamatos erőfeszítések, valamint a gazdasági és pénzügyi bűnözés elleni küzdelem tekintetében (nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt). Foglalkozni kell továbbá a részvényesek és a hitelezők megvédésével is. Vasilica Viorica Dăncilă írásban. - (RO) Az Európai Unió két utolsó bővítése számos előnnyel járt mind a régi, mind az új tagállamok számára, ugyanakkor számos kihívást is eredményezett. Úgy gondolom, hogy azt a döntést, hogy bizonyos mechanizmusokat biztosítunk a mikrovállalkozások számára, európai szinten kell szabályozni, és nem szabad, hogy az egyes tagállamok hatáskörébe tartozzon. Ez az egyetlen módja, hogy sikeresen csökkentsük a mikrovállalkozásokra irányuló bürokráciát, és hogy egyensúlyt teremtsünk. Különös figyelmet kell majd fordítani azoknak a nehézségeknek a kiküszöbölésére, amelyek akadályozzák a mikrovállalkozások tevékenységét és elriasztják az embereket attól, hogy uniós pénzügyi támogatásra pályázzanak. Anne Delvaux írásban. - (FR) Szerdán az Európai Parlament elfogadott egy javaslatot, amelynek célja, hogy eltörölje a kis- és középvállalkozások éves beszámolói közzétételének kötelezettségét. Az adminisztratív terhek csökkentésére tett kísérletében az Európai Bizottság azt javasolta, hogy azok az országok, amelyek ezt szeretnék, felmenthetik KKV-ikat beszámolóik éves közzétételének a jelenlegi európai jogon alapuló kötelezettsége alól. Én ez ellen a hatályon kívül helyezés ellen szavaztam, mert a Bizottság javaslata eredményeképp az európai szabályozási és harmonizált keret az európai vállalkozások több mint 70%-a esetében el fog tűnni. Az a lehetőség, hogy mentesítik a mikrovállalkozásokat az éves beszámolók elkészítésének és közzétételének kötelezettsége alól, nem fogja csökkenteni az adminisztratív terheket. Attól tartok, hogy ha a tagállamok nem következetesen a mikrovállalkozások mentesítésének lehetőségével kapcsolatban, akkor az az egységes piac megosztását fogja eredményezni. Ezért ellenzik hevesen a belga európai parlamenti képviselők és a belga kormány ezt az európai javaslatot (Belgium egy blokkoló kisebbséget is összegyűjtött a Miniszterek Tanácsában, ahol a jelentésről még később fognak szavazni). Robert Dušek írásban. - (CS) A társaságok éves beszámolójáról szóló irányelvre irányuló javaslatról szóló jelentés feloldja a keretet és kiszélesíti a beszámolók benyújtásának kötelezettségét a mikrovállalkozások esetében. Az intézkedés célja az adminisztratív terhek csökkentése és ezáltal a mikrovállalkozások versenyképességének és gazdasági növekedésének az elősegítése. Én üdvözlendőnek tartom az előadó javaslatát, aki szabad választást biztosít a tagállamoknak, és lehetővé teszi számukra, hogy felmentsék a mikrovállalkozásokat az éves beszámolók benyújtásának kötelezettsége alól, vagyis hogy felmentsék őket ennek az irányelvnek az alkalmazási körén kívül. Amennyiben olyan társaságokról van szó, amelyek a regionális és a helyi piacra korlátozódnak és nincs határokon átnyúló tevékenységi körük, nem lenne szabad olyan európai jogszabályokból eredő további kötelezettségekkel terhelni őket, amelyek az európai piacra érvényesek. A fenti okok miatt egyetértek a jelentés szövegezésével. Françoise Grossetête írásban. - (FR) Én a Lehne-jelentés ellen szavaztam, mert a mikrovállalkozások beszámolási kötelezettségeinek eltörlése nem fogja csökkenteni a vállalkozások valódi költségeit, és komoly jogbizonytalanságot fog eredményezni. Egy ilyen mentesítés aláássa a nagyon kis vállalkozások és a harmadik felek (fogyasztók, beszállítók, bankok) közötti kapcsolatokhoz szükséges bizalmat. Ahhoz, hogy hitelhez jussanak, fent kell tartani a megbízható információkat. Egy beszámolási keret nélkül a bankárok és más érdekelt felek, akiknek szintén szükségük van információra, hajlamosak kifogást találni arra, hogy csökkentsék hitelezési tevékenységüket. Ez a helyzet hátrányos lesz a nagyon kis vállalkozások számára. Astrid Lulling írásban. - (DE) Én ma a Lehne-jelentés ellen szavaztam, mert úgy gondolom, hogy a kis- és középvállalkozások adminisztratív kiadásainak csökkentésére egy az egész Európai unióra vonatkozó egységes és átfogó megközelítés részekét kell sort keríteni. Amennyiben ezt a javaslatot bevezetik, az európai vállalkozások több mint 70%-a - Luxembourgban történetesen több mint 90%-a - fel lesz mentve az egységes éves beszámolók készítésének kötelezettsége alól. Ennek következtében az érintett vállalkozások felelős vezetőinek egy fontos döntéshozási eszköze fog elveszni. Amennyiben a tagállamok nem egységesen vezetik be a mikrovállalkozások mentesítését - ami nagyon valószínű -, az a közös piac széttöredezéséhez fog vezetni. Ez az intézkedés tehát nem megfelelő. Különösen azok a vállalkozások kerülnének hátrányos helyzetbe, amelyek határokon átnyúló kereskedelmet folytatnak. Az egyetlen ésszerű megoldás, hogy az összes európai mikrovállalkozás esetében egyszerűsítjük a szabályokat az egész Európai Unióban. Rareş-Lucian Niculescu írásban. - (RO) Különösen egy olyan időszakban, amikor a gazdasági válság súlyosan érintette a kisvállalkozásokat, kötelességünk arra törekedni, hogy minden eszközt rendelkezésükre bocsássunk, amelyek segítenek fellendülésükben, és hogy újra támogatást nyújtsunk az európai gazdaságnak. A túlzott bürokrácia csökkentése fontos ebben az összefüggésben. Üdvözlendőnek tartom a ma meghozott döntést. Remélem, hogy a lehető legtöbb tagállam példaszerűen és hatékonyan fogja bevezetni ezt a kisvállalkozások és általában a gazdaság érdekében. Georgios Papastamkos írásban. - (EL) Én a Lehne-jelentés mellett szavaztam, mert azt a mérlegelési lehetőséget biztosítja a tagállamok számára, hogy figyelembe vegyék az irányelv alkalmazásának különböző belpolitikai hatásait, különösen a rendelet hatálya alá eső vállalkozások számának tekintetében. A mikrovállalkozások tevékenységeinek elhanyagolható a határokon átnyúló jelentőségük. Az éves beszámolók közzététele továbbá az átláthatóság biztosítéka, és a mikrovállalkozásoknak a hitelpiachoz és a közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférésének, valamint a vállalkozások közötti kapcsolataiknak sine qua non-ja. Frédérique Ries írásban. - (FR) Én a Lehne-jelentés és a Bizottság javaslata ellen szavaztam. Ezek visszalépést jelentenek a belső piac tekintetében, és az európai kkv-k közötti verseny torzulásának nyilvánvaló kockázatát rejtik magukban. Tegyük világossá, ennek a javaslatnak a következményeit rendkívül alulbecsülték. Nem vették figyelembe továbbá azt a tényt, hogy egy európai irányelv hiányában minden tagállam a saját szabályait fogja bevezetni a kérdéssel kapcsolatban. Ezért nem meglepő, hogy minden kkv-szervezet, európai szervezet - és az én esetemben belga szervezetek is: a Középosztály Uniója és a Belga Vállalkozások Szövetsége - elsöprő többséggel ellenzi ezt a javaslatot. Igen, ezerszer is igen a vállalatok, és különösen a kkv-k adminisztratív terheinek csökkentésére, de egy következetes csökkentést akarunk, amit a társasági jogról szóló negyedik és hetedik irányelv általános felülvizsgálatára irányuló javaslattal érhetünk el. Robert Rochefort írásban. - (FR) A benyújtott javaslat azt jelenti, hogy lehetőséget biztosítunk a tagállamok számára, hogy mentesítsenek bizonyos vállalkozásokat (mikrovállalkozásokat) éves beszámolóik elkészítése és közzététele alól. Én természetesen a vállalkozások, és különösen a kkv-k és a nagyon kis vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése mellett vagyok. A Bizottság javaslata azonban nagyon eltévesztette a célt: először is, nem egyértelmű, hogy vajon a javasolt rendszer valóban csökkenteni fogja-e ezeknek a vállalkozásoknak az adminisztratív terheit (a jelenleg összegyűjtött statisztikai adatokat más módon kell majd összegyűjteni), és másodszor, ez a szöveg, amely az egyes tagállamokra hagyja a döntést, hogy alkalmazzák-e vagy sem a mentesítést, a belső piac széttöredezésének veszélyét rejti magában (abban a nagyon valószínű esetben, ha néhány tagállam alkalmazza a mentesítést, míg mások nem). Ezt a javaslatot vissza kellett volna vonni, és fontolóra kellett volna venni, hogy a kisvállalkozások adminisztratív terheinek egyszerűsítését (társasági jog, a pénzügyi jelentések, számvitel, könyvvizsgálat követelményeinek egyszerűsítése) a társasági jogról szóló negyedik és hetedik irányelv közeljövőben tervezett általános felülvizsgálata részeként végezzük el. Ezért a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolóinak a mikrovállalkozások tekintetében történő módosításáról szóló Lehne-jelentés ellen szavaztam. Nuno Teixeira írásban. - (PT) A jelen javaslat célja az üzleti környezet, és különösen a mikrovállalkozások által benyújtandó pénzügyi információkra vonatkozó követelmények egyszerűsítésével kapcsolatos, és célja a vállalkozások versenyképességének és a növekedési potenciáljának megerősítése. Ebben az összefüggésben üdvözlendőnek tartom a mikrovállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésével kapcsolatos jelentésben foglalt változtatásokat, mivel úgy gondolom, hogy ez fontos intézkedés az európai gazdaság ösztönzésében és a válsággal való megküzdésben. Azért gondolom ezt, mert a mikrovállalkozások tevékenységei egyes helyi vagy regionális piacokra korlátozódnak, ahol az éves beszámolók készítése terhes és összetett feladat.
{'language': 'hu'}