Výročná správa za rok 2007 o hlavných aspektoch a základných možnostiach SZBP - Európska bezpečnostná stratégia a EBOP - Úloha NATO v bezpečnostnej štruktúre EÚ (rozprava) Predsedajúci Ďalším bodom programu je spoločná rozprava na tieto témy: správa pána Jaceka Saryusza-Wolskeho v mene Výboru pre zahraničné veci o výročnej správe o hlavných aspektoch a základných možnostiach spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) za rok 2007 predloženej Európskemu parlamentu v rámci uplatňovania oddielu G ods. 43 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006, správa pána Karla von Wogau v mene Výboru pre zahraničné veci o európskej bezpečnostnej stratégii a európskej bezpečnostnej a obrannej politike (EBOP), a správa pána Ariho Vatanena v mene Výboru pre zahraničné veci, o úlohe NATO v bezpečnostnej štruktúre EÚ. Dámy a páni, pokiaľ nemáte záujem sledovať našu rozpravu, náš spravodajca právom žiada v záujme zachovania dôstojnosti našej práce, aby ste prosím v tichosti opustili rokovaciu sálu. Jacek Saryusz-Wolski Ďakujem, pán predsedajúci. Naozaj verím, že zahraničná politika Únie si zaslúži pozornosť. spravodajca. - Vážený pán predsedajúci, dnes vedieme osobitnú rozpravu o troch hlavných správach o zahraničnej politike, o bezpečnosti a obrane, a o vzťahoch EÚ-NATO. Naša výročná správa o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike (SZBP) sa stala významným nástrojom, prostredníctvom ktorého Parlament vyjadruje svoj strategický postoj k zahraničnej politike EÚ. V tohtoročnej správe sme sa rozhodli zamerať na tvorbu a formovanie politiky. Zamerali sme sa na potrebu nadviazania skutočného dialógu s Radou v otázke hlavných cieľov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ. Uznali sme, že v dialógu nastal pokrok, konkrétne že v správe Rady sa po prvýkrát systematicky uvádzajú uznesenia prijaté Európskym parlamentom. Sme vďační: ide o ozajstný úspech. Avšak vyjadrili sme aj naše poľutovanie nad tým, že Rada sa nezapája do plnohodnotného dialógu o stanoviskách predkladaných Parlamentom, ani neodkazuje na také uznesenia v operačných dokumentoch, akými sú jednotné akcie alebo spoločné pozície. Očakávame, že výročná správa Rady bude poskytovať príležitosti na nadviazanie dialógu s Parlamentom s cieľom rozvinúť strategickejší prístup k spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike. V našej správe sme zopakovali najdôležitejšie zásady, o ktoré by sa mala naša zahraničná politika opierať. Podľa nášho názoru sa SZBP musí opierať o hodnoty, ktoré si ctí Európska únia a jej členské štáty, najmä demokraciu, zásady právneho štátu, rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd a presadzovanie mieru a účinného multilaterálneho prístupu. Veríme, že Európska únia dokáže zohrávať významnú úlohu len vtedy, ak vystupuje jednotne a má k dispozícii náležité nástroje ako tie, ktoré vyplývajú z Lisabonskej zmluvy a štedrejší rozpočet. Môžeme podniknúť účinné kroky iba vtedy, keď sú legalizované Európskym aj národnými parlamentmi, konajúcimi na príslušnej úrovni a v súlade so svojím mandátom. V záujme zabezpečenia dôveryhodnosti SZBP a splnenia očakávaní občanov EÚ, a toto hovorím v predvečer blížiacich sa parlamentných volieb, sa na túto oblasť musia vyčleniť zdroje primerané jej ambíciám a konkrétnym cieľom. Preto ľutujeme, že podobne ako po minulé roky, rozpočet SZBP trpí vážnym nedostatkom finančných prostriedkov. V našej správe sa zaoberáme horizontálnymi aspektmi SZBP a geografickými témami. K horizontálnym aspektom SZBP vymenujem iba tie najdôležitejšie, ktorých sme sa dotkli: po prvé, dodržiavanie ľudských práva a podporovanie mieru a bezpečnosti v oblastiach susediacich s Európou a na celosvetovej úrovni; po druhé, podporu účinného multilaterálneho prístupu a dodržiavanie medzinárodného práva; po tretie, boj proti terorizmu; po štvrté, nešírenie zbraní hromadného ničenia a odzbrojenie; po piate, zmenu klímy, energetickú bezpečnosť a otázky ako bezpečnosť vo virtuálnom priestore. V tejto správe sme zámerne selektívni. Sústreďujeme sa teda na niekoľko strategických a geograficky prioritných oblastí, akými sú krajiny západného Balkánu, Blízky východ, Blízky a Stredný východ, krajiny južného Kaukazu, Afrika a Ázia, a samozrejme na vzťahy s našim strategickým partnerom, USA, ako aj na vzťahy s Ruskom. Táto správa by mala byť vnímaná v súvislosti s detailnejšími správami Parlamentu a ako ich doplnok. Nemala by ich duplikovať. Chcel by som poďakovať svojim kolegom poslancom Parlamentu z rôznych politických skupín za ich pochopenie a vynikajúcu spoluprácu. Snažili sme sa vziať do úvahy väčšinu záujmov a verím, že správa bude schválená podstatnou väčšinou nášho Parlamentu. Nakoniec, rád by som povedal našim partnerom z Rady a Komisie, že veríme, že táto príležitosť nám pomôže nadviazať hlbší strategický dialóg medzi Parlamentom, Radou a Komisiou, prinášajúci väčšiu demokratickú legitimitu namáhavej práci, ktorú vykonávate, pán Solana a pani Ferrerová-Waldnerová, s cieľom rozšírenia spolupráce v našom trojuholníku. Verím, že to budete vnímať ako možnosť vytvoriť väčšiu súčinnosť, posilniť náš spoločný hlas - hlas všetkých troch aktérov - a priniesť väčšiu demokratickú a parlamentnú legitimitu nášmu spoločnému cieľu, ktorým je: zahraničná politika; jednohlasnosť; Európska Únia. Karl von Wogau Vážený pán predsedajúci, pán Vysoký predstaviteľ, pani komisárka, táto správa by nám mala poskytnúť príležitosť zhodnotiť, ako ďaleko sme sa dostali s bezpečnostnou a obrannou politikou Európskej únie, kde sa nachádzame teraz a akú úlohu v tom má Európsky parlament zohrávať. Pritom musíme poznamenať, že doposiaľ bolo v rámci európskej bezpečnostnej a obrannej politiky uskutočnených 22 misií, z ktorých 16 bolo civilných a 6 vojenských. To znamená, že veľký dôraz bol kladený na civilné komponenty EBOP. Tento civilný komponent je samozrejme kompletizovaný funkčnou demokratickou kontrolou keďže civilné operácie v rámci EBOP sú financované z Európskeho rozpočtu, a teda preverované Európskym parlamentom. Existujú iné aktivity financované z rozpočtu Európskej únie, ktoré priamo súvisia s bezpečnostnou politikou. Príklady zahŕňajú výskum v oblasti bezpečnosti - 1,3 miliardy EUR počas siedmych rokov; program Galileo, ktorý, ako hovoríme, má bezpečnostné aspekty - 3,4 miliardy EUR; a program GMES/Kopernikus, projekt na ktorý je vyčlenená ďalšia miliarda EUR. Rovnako teraz máme v Európskom parlamente, a toto je novinkou, legislatívu v oblasti bezpečnosti a obrany. Prijali sme smernicu Európskeho parlamentu a Rady o transferoch obranných zariadení v rámci Spoločenstva a o výberových konaniach v oblasti bezpečnosti a obrany. Toto predstavuje významný prvý krok na našej ceste. Avšak zvláštny význam pre Európsky parlament majú informácie. V tomto ohľade je obzvlášť významný náš špeciálny výbor, ktorý má tiež prístup k tajným informáciám, ako aj pravidelné diskusie, ktoré vedieme v tomto výbore s osobitným predstaviteľom pre tieto záležitosti. Rád by som využil túto príležitosť a poďakoval vysokému predstaviteľovi pánovi Solanovi a jeho kolegom za konštruktívnu spoluprácu, ktorá sa vyvinula. Teraz prejdem k jednotlivým bodom tejto správy. Táto správa vyzýva Európsku úniu, aby jasnejšie definovala svoje vlastné bezpečnostné záujmy. Vždy hovoríme o bezpečnostných záujmoch jednotlivých krajín, ale my naozaj máme spoločné bezpečnostné záujmy. Ochrana našich občanov vnútri a za hranicami Únie, mier v našom susedstve, ochrana našich vonkajších hraníc, ochrana našej kritickej infraštruktúry, energetická bezpečnosť, bezpečnosť našich obchodných ciest, bezpečnosť našich aktív na globálnej úrovni a mnoho iných záležitostí v skutočnosti predstavuje individuálne a spoločné bezpečnostné záujmy Európskej únie. Takisto by sme mali zvážiť aké má v skutočnosti Európska únia bezpečnostné a obranné ambície. V návrhu správy sa veľmi jasne uvádza, že nemáme ambíciu stať sa superveľmocou ako Spojené štáty americké. Takisto ujasňuje, že sa musíme sústrediť na geografické okolie Európskej únie. Našimi prioritami sú krajiny Balkánu - hlavné úlohy Európskej únie - štáty severnej Afriky, zmrazené konflikty na východe a náš príspevok k vyriešeniu konfliktu v Palestíne. Musíme sa dosť jasne zamerať na tieto oblasti. Som nútený poznamenať, že na konci francúzskeho predsedníctva Rada stanovila veľmi ambiciózne ciele, menovite získanie schopnosti viesť niektoré operácie paralelne. Pokiaľ toto je to, čo chceme, budeme potrebovať peňažné prostriedky, aby sme to dosiahli. Bude to zahŕňať vytvorenie samostatného a stáleho štábu v Bruseli. Toto je prvou, veľmi jasnou požiadavkou tohto Parlamentu. Vo výbore bola veľmi významná väčšina za túto požiadavku. Po druhé, musíme pamätať na to, že 27 členských štátov má k dispozícii 2 milióny vojakov. Tri percentá týchto vojakov by mali byť trvalo k dispozícii Európskej únii. To by predstavovalo 60 000 vojakov. Preto správa takisto vyzýva, aby jednotky Eurocorps boli tiež trvalo pridelené Európskej únii. Táto výzva je adresovaná tým šiestim členským štátom, ktoré Eurocorps tvoria. Potom môžeme robiť jasné vyhlásenia o kapacitách, ktoré je potrebné rozvíjať. Dvadsať sedem členských štátov Európskej únie ročne míňa na obranu 200 miliárd EUR, a týchto 200 miliárd EUR musíme vynakladať lepšie ako tomu bolo v minulosti. Nemôžme si dovoliť toto koleso znovu vymyslieť 27-krát, a preto vás dnes žiadame, aby ste zabezpečili, že v budúcnosti budú peniaze Európskej únie a daňových poplatníkov vynaložené lepšie ako tomu bolo v minulosti. Ďakujem veľmi pekne. Ari Vatanen spravodajca. - Vážený pán predsedajúci, pred sedemdesiatimi rokmi sa vrátil pán Chamberlain z Mníchova mávajúc kusom papiera a hovoril "mier našej dobe”. Nuž, vieme ako veľmi sa mýlil, a takisto vieme, že zbožné priania sú smrteľnou náhradou za realizmus. Dnes musíme byť v tejto záležitosti maximálne úprimní. EÚ bola neuveriteľne úspešná v nastoľovaní mieru. Udalosti druhej svetovej vojny viedli k zrodu EÚ. Som veľmi rád, že pán Solana tu dnes je, pretože konečne máme toto telefónne číslo pre EÚ. Pán Solana má to telefónne číslo, ktoré pred rokmi žiadal pán Kissinger. Ale aké typy prostriedkov poskytujeme my - členské štáty a politici - pánovi Solanovi? Takto stojí otázka. Sme vo finančnej kríze, ktorá na nás nespadla z neba. Do veľkej miery sme si ju zapríčinili sami. Hovoríme o toxických aktívach bánk a ako sa ich musíme zbaviť. Možno je toto aj správny čas opýtať sa: čo sú toxické aktíva a čo sú prekážky pre naše aktivity pri nastoľovaní mieru, našu raison d'être? Musíme sa pohnúť ďalej, EÚ sa musí pohnúť ďalej vo svojich mierových aktivitách. Svet okolo nás sa tak rýchlo mení. Najväčšou prekážkou je, že jednoducho nemáme víziu. Sme každodennými politikmi a sme krátkozrakí. Naším veľkým problémom je imobilita. Svet okolo nás sa mení rýchlejšie ako sme my schopní reagovať. Čo je výsledkom neúčinnej a neúspešnej bezpečnostnej politiky? Ľudské utrpenie, mŕtve telá, zmrzačení ľudia a zverstvá. Aj keď nás títo ľudia nevolia, musíme sa o nich postarať pretože sú našimi bratmi a sestrami v rodine ľudstva. 2. apríla 1917, prezident Wilson povedal: "nikdy nebude možné udržať koncert mieru, iba ak prostredníctvom partnerstva medzi demokratickými národmi." Prezidentovi Wilsonovi bola udelená Nobelova cena, ktorú si zaslúžil omnoho viac ako pán Al Gore. My v EÚ si neuvedomujeme, aké nástroje máme v našom mozaikovom zložení z dvadsiatich siedmich krajín. Toto nám poskytuje jedinečný nástroj pri nastoľovaní mieru. Možno niektorí ľudia nemajú radi Francúzov, iným sa nepáčia Nemci, a možno dokonca niektorí ľudia nemajú radi Fínov - ale ja si myslím, že každý má rád Fínov. - ale keď sme spolu, 27 krajín, nikto nemôže povedať že neznáša EÚ. Preto nám táto jedinečná schopnosť, ktorú máme, umožňuje prísť na akékoľvek krízové miesto a byť doktorom alebo rozhodcom. Ale bez vojenských kapacít, bez vojenskej dôveryhodnosti sme ako pes, ktorého brechot je horší než pohryznutie. Sme idealisti, ale nie sme vybavení prostriedkami na dosiahnutie takýchto cieľov. Teraz je čas kuť, kým je železo horúce: Ako hovoria Francúzi, Il faut battre le fer tant qu'il est chaud. Teraz je novým prezidentom Spojených štátov pán Obama, ktorý oceňuje Európu - hovorí, že sme dôležití spojenci. Čo musíme urobiť my? Musíme sa vzchopiť. Už 94 % obyvateľov Európy je v NATO, a iba 6 % tam nepatrí. Prečo to nevyužívame efektívnejšie? Dlhujeme to ľuďom, pretože je našou povinnosťou zmierňovať ľudské utrpenie, je to našou etickou povinnosťou a je to v našom dlhodobom záujme. Jedine kráčaním v stopách našich predkov môžeme ostať verní dedičstvu EÚ a urobiť z neodvratného nemysliteľné - a toto je to, čo nastoľovanie mieru znamená. Javier Solana Vysoký predstaviteľ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku. - Vážený pán predsedajúci, ďakujem vám, že ste ma znovu pozvali k tejto dôležitej rozprave o SZBP. Myslím si, že sa stáva tradíciou viesť túto rozpravu raz ročne, a ja sa jej veľmi rád zúčastňujem. Rád by som poďakoval všetkým trom spravodajcom, pánovi Saryuszovi-Wolskemu, pánovi von Wogau a pánovi Vatanenovi za ich správy. Našiel som v nich mnoho vecí, ktoré rezonujú spolu s tým, čo si myslíme a čo robíme. Beriem na vedomie mnohé veci spomenuté v správach a pevne verím, že budú zohrávať úlohu pri obnove nášho zmýšľania, s vašou spoluúčasťou. Hovoriť dnes, na začiatku roku 2009, v Európskom parlamente mi pripomína, kde sme boli pred desiatimi rokmi, v roku 1999. Práve vtedy sme skutočne začali pracovať na EBOP. A keď sa pozerám na to, kde sme dnes a porovnám to s tým, kde sme boli, keď sme začali pracovať na EBOP, dosiahli sme naozaj veľký pokrok. Nikto nemôže prehliadnuť, čo sme dosiahli. Ako bolo spomenuté, viac než 20 civilných a vojenských misií bolo alebo je rozmiestnených na všetkých kontinentoch, od Európy po Áziu, od Blízkeho východu po Afriku. Tisíce mužov a žien z Európy sú zapojené do týchto operácií, od vojska po políciu, od hraničnej stráže po monitorovací personál, od sudcov po prokurátorov, široká škála ľudí, ktorí pracujú pre stabilitu vo svete. Myslím si, že toto je európsky spôsob ako robiť veci. Komplexný prístup k predchádzaniu a riadeniu kríz; široký a diverzifikovaný súbor nástrojov, z ktorého je možné použiť čokoľvek, čo je potrebné; schopnosť rýchlej reakcie; snaha byť tým, čo si zaslúžime, globálnym aktérom, ako to od nás žiadajú tretie krajiny. Pochopiteľne, boli by sme bezpochyby efektívnejší, keby bola ratifikovaná Lisabonská zmluva a ja dúfam, že bude. Rád by som Parlamentu poďakoval za podporu, ktorej sa nám dostalo počas nedávnych rokov, za dobrú kooperáciu, ktorej som sa vždy tešil z vašej strany, zástupcovia občanov Európskej únie. Bez angažovanosti, bez pochopenia, bez podpory nielen členov tohto Parlamentu, ale aj občanov Európskej únie prostredníctvom iných mechanizmov - ich vlastných parlamentov - by bolo veľmi ťažké zohrávať úlohu, ktorú sa snažíme plniť, s počtom operácií, ktoré máme a s počtom občanov Európskej únie, ktorí sú v nich zapojení. SZBP je viac ako nástroj. SZBP sa týka našich hodnôt, vašich hodnôt, hodnôt našich ľudí. Skutočne sa cítim pripútaný k týmto hodnotám, ktoré sú zastúpené v jadre všetkých 27 členských štátov Európskej únie: Ľudské práva, zásady právneho štátu, medzinárodné právo a účinný multilaterálny prístup; všetky tieto pojmy a koncepty sú možno konštruktívnym zobrazením toho, čo sme. Ale SZBP napomáha aj formovať našu vnútornú spoluprácu medzi členskými štátmi Európskej únie. Pracujúc spolu, konajúc spolu, definujeme, kto sme. A teda SZBP je aj spôsobom, ktorým sa Európska únia neprestáva každodenne definovať. Myslím, že to, čo som práve povedal, nájde ozvenu u predsedu Výboru pre zahraničné veci. Toto je skutočne to, čo robíme a o čom sme: hodnoty a činy, a zároveň budovanie Európskej únie. Konáme, pretože sme tým, kým sme, a to kým sme, je formované našimi činmi. Myslím si, že toto je dôležitá myšlienka, ktorú treba mať na pamäti. Bezpečnostná stratégia z roku 2003 bola základným dokumentom, ktorý nám umožnil vyznačiť cestu vpred. Všetky tri správy sa odvolávajú na tento dokument. Ako viete, tento dokument sme aktualizovali v spolupráci s Komisiou a Parlamentom v roku 2008. Tento nový dokument nenahrádza ten z roku 2003, ale určite ho posilňuje a modernizuje, zahŕňajúc hrozby a problémy, ktorým čelíme vo svete, v ktorom dnes žijeme, počnúc klimatickými zmenami až po terorizmus, od energetickej bezpečnosti po pirátstvo. Rád by som povedal niekoľko slov o pirátstve, pretože sa to týka našej najmladšej operácie, Atlanty. Rád by som podčiarkol, že je to po prvýkrát, čo sa EBOP zapojila do námornej operácie. Mať takýto typ operácie je krokom vpred, krokom správnym smerom. Táto námorná operácia proti pirátstvu je vedená z európskeho operačného štábu v Spojenom kráľovstve. Zapojilo sa do nej značné množstvo krajín, a značné množstvo tretích krajín má záujem sa pripojiť. Dnes som mal pracovný obed s ministrom zahraničných vecí Švajčiarska. Chcú sa do tejto operácie zapojiť, pretože zdieľajú naše obavy pokiaľ ide o pirátstvo. To je veľmi dôležité. Možno si myslíte, a ja s vami súhlasím, že táto námorná operácia je veľmi dôležitá, ale problémy na pevnine potrebujú riešenie tak isto ako problémy na mori. Rád by som povedal niekoľko slov o štruktúrach - interných štruktúrach týkajúcich sa EBOP. Ako viete, počas posledného mesiaca francúzskeho predsedníctva sme pracovali na dokumente, ktorý by mal reorganizovať a zaviesť niečo, čo mi je drahé. Snažil som sa to urobiť od úplného začiatku a máme potrebnú podporu urobiť to teraz, menovite rozvíjať spôsobilosť strategického plánovania, ktorá je zároveň civilná aj vojenská. Toto predstavuje moderný prístup k riadeniu kríz. Myslím si, že sme v týchto aktivitách relatívne noví, a preto môžeme byť ešte efektívnejší, flexibilnejší a schopnejší prispôsobiť sa novým skutočnostiam ako iní. Preto si teda myslím, že to čo robíme prostredníctvom vojenskej a civilnej spolupráce na úrovni strategického plánovania, je veľmi dôležité. Musím povedať, a verím že so mnou budete súhlasiť, že samotné vojenské operácie nemôžu vyriešiť konflikty dneška. Civilné operácie nie sú možné bez bezpečných podmienok. Toto je rovnováha, ktorú musíme dosiahnuť a toto pozorujeme všade - na Strednom východe, v Afganistane, kdekoľvek sa pozriete. Ide o veľmi dôležitú koncepciu symbiózy medzi politickými, civilnými a bezpečnostnými aspektmi našich životov. Ako veľmi výrečne povedali všetci traja spravodajcovia, potrebujeme kapacity. Bez kapacít máme iba dokumenty, a s dokumentmi samotnými sa konflikty neriešia. Toto bolo veľmi zdôrazňované na decembrovom zasadnutí Európskej rady a rád by som poďakoval všetkým trom spravodajcom za to, že na to jasne poukázali. Niekedy máme problém s nasadením síl a je veľmi dôležité, aby ste toto vedeli. Bez rýchlejšieho nasadenia síl, či už polície, prokurátorov, alebo vojska, bude veľmi ťažké konať v rytme a rýchlosťou, ktoré si vyžaduje riadenie kríz. Rád by som povedal niekoľko slov o vzťahoch NATO-Európska únia pretože sú zahrnuté v správe pána Vatanena. Ako viete, máme pre spoluprácu rámec, ktorý nazývame Berlín plus. Avšak nie všetky operácie, ktoré vedieme v mene Európskej únie, spadajú do tohto rámca pre spoluprácu so Severoatlantickou alianciou. Naďalej máme problémy, ako viete, pretože tento vzťah nebol schopný prekonať ťažkosti, ktoré máme pri skutočnej spolupráci na operáciách s NATO, ktoré nespadajú do rámca Berlín plus. Máme problémy v Kosove, ktoré stále neboli vyriešené, a máme problémy v Afganistane. Pevne verím, že v období prípravy samitu budeme schopní tieto problémy vyriešiť. Dovoľte mi povedať niekoľko slov o Afganistane. Bezpochyby to bude jeden z najdôležitejších problémov, ktorým budeme čeliť v roku 2009. Sledovali ste postoj prezidenta Obamu na tejto scéne Afganistan - Pakistan - a vymenovanie osobitného predstaviteľa. Musíme priniesť výsledky a to zmysluplným spôsobom. Bude potrebné väčšie nasadenie. To nevyhnutne neznamená vojenské nasadenie, ale musíme sa zúčastniť účinnejším a koordinovanejším spôsobom medzi nami aj s ostatnými - Spojenými štátmi americkými, širším medzinárodným spoločenstvom, Organizáciou Spojených národov. Mal som príležitosť stretnúť sa s Richardom Holbrookom už niekoľko krát, a s generálom Petraeusom. V nasledujúcich týždňoch prehodnotíme túto koncepciu a bolo by veľmi dobré, keby sme dovtedy boli pripravení konštruktívne riešiť problém, v ktorom sme zaangažovaní, Európska únia je zaangažovaná, členské štáty sú zaangažované a myslím si, že by sme mali túto angažovanosť zachovať. Mohli by sme hodiny rozprávať o iných otázkach - energetika, nešírenie jadrových zbraní, o čom si želáte, ale myslím si, že dôležitým bodom je základný súhlas s tým, čo sme za posledný čas robili, vyjadrený v troch dnes prezentovaných správach. Rád by som skončil a povedal ďakujem veľmi pekne za vašu spoluprácu. Moja vďaka patrí tým, ktorí so mnou intenzívnejšie pracujú na niektorých špecifických témach, v ktorých sa angažujeme. Ako som povedal, myslím, že ako konáme v medzinárodnej aréne v mene Európskej únie tiež určuje, kým sme. V tomto momente je veľmi dôležité, aby sme konali lepšie, pretože chceme byť lepšími. Benita Ferrero-Waldner členka Komisie.- Vážený pán predsedajúci, vážim si túto príležitosť opäť sa zapojiť do tejto komplexnej debaty o záležitostiach zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Dovoľte mi poďakovať autorom troch správ, ktoré sú základom dnešnej diskusie.Chcela by som povedať, že úrad Javiera Solanu spolu s mojím úzko spolupracovali na správe o Európskej bezpečnostnej stratégii (EBS) a verím že sa to prejaví na výsledkoch. Správa odzrkadľuje nové bezpečnostné problémy, ktorým EÚ čelí a poskytuje širokú definíciu bezpečnosti. Dovoľte mi na úvod povedať niekoľko slov o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike (SZBP). Správy, ktoré tu dnes máme, ako aj správa o Európskej bezpečnostnej stratégii prichádajú k záveru, že Európska únia môže mať vplyv len v prípade, že budeme spoločne pracovať na zaistení plne koherentnej politiky, ktorá bude zahŕňať SZBP, dimeziu Spoločenstiev, a samozrejme, konanie členských štátov. Nielen že potrebujeme vystupovať jednotne, ale zároveň potrebujeme konať spoločne, koherentným a koordinovaným spôsobom. Toto si vyžaduje spájanie najlepších nástrojov EÚ, od operácií EBOP po prevenciu konfliktov a opatrenia reakcií na krízové situácie prostredníctvom nástroja stability, rozvojovú pomoc, humanitárnu pomoc, alebo demokraciu a ľudské práva. Dovoľte mi uviesť niekoľko príkladov: Afganistan, Gruzínsko, Kosovo a Čad ukazujú ako to robíme v praxi. V Afganistane má v našej celkovej stratégii asistencie prioritné miesto reforma a riadenie bezpečnostného sektora. Od roku 2007 sa Komisia pustila do nového programu reforiem v súdnom sektore. V oblasti kontroly misia Rady EUPOL poskytuje poradenstvo a školenia priamo na mieste, zatiaľ čo Komisia podporuje afgánsku národnú políciu prostredníctvom Podielového fondu pre právo a poriadok (LOFTA). Komisia je zároveň hlavným poskytovateľom finančných prostriedkov na všetky výdavky afgánskej polície - viac ako 200 miliónov EUR od roku 2002 do teraz. Gruzínsku poskytuje EÚ dodatočnú postkonfliktnú finančnú podporu. Doteraz bolo vláde poskytnutých 120 miliónov EUR z 500 miliónového balíka vyčleneného na roky 2008 až 2010. Táto mimoriadna pomoc EK pomohla predísť vypuknutiu rozsiahlej humanitárnej krízy. V Kosove zohrala Komisia svoju úlohu pri zaisťovaní personálu a vybavenia pre misiu EULEX v Kosove. Okrem prebiehajúcej pomoci pripravujeme tento rok štúdiu, ktorá by mala identifikovať prostriedky na zvýšenie politického a sociálno-ekonomického rozvoja smerom k integrácii do Európskej únie. Pre Čad sme v rámci 10. európskeho rozvojového fondu vyčlenili 311 miliónov EUR.V tomto prípade je naším cieľom prispieť k znižovaniu chudoby a uľahčeniu ekonomického rozvoja. Našimi prioritami sú dobrá vláda vrátane súdnictva a polície, rozvoj infraštruktúry a vidieka. Zároveň prostredníctvom nástroja stability vo výške 10 miliónov EUR, podporujeme školenie 850 príslušníkov čadskej polície, ktoré realizuje misia OSN MINURCAT. Súčasne napomáhame dobrovoľnému návratu nedobrovoľne premiestnených osôb na územie Čadu ako i utečencom a poskytujeme 30 miliónov EUR vo forme humanitárnej pomoci. Myslím si, že tento prístup je správny a je potrebné, aby bol používaný systematicky vždy, keď bude EÚ čeliť novej kríze. Táto flexibilita v kombinovaní našej politiky je zdôraznená v správe o Európskej bezpečnostnej stratégii z minulého decembra a odkazujú na ňu aj všetky tri správy, ktoré máme pred sebou. Správa o EBS správne poukazuje na stále zjavnejšie prepojenie medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ, ktoré je podstatné predovšetkým keď sa zaoberáme otázkami ako sú energetická bezpečnosť a klimatické zmeny, alebo ako je dôraz na vzťah bezpečnosti a rozvoja a uznanie dôležitosti dlhodobého znižovania chudoby ako prostriedku na redukovanie bezpečnostných hrozieb. Správa pripúšťa, že je potrebné zlepšiť komunikáciu s našimi občanmi o všetkých aspektoch bezpečnosti, ktoré sa ich priamo dotýkajú, čo nám umožní udržať si podporu pre našu globálnu angažovanosť a čo zdôrazní, že všetko, čo EÚ urobila v oblasti bezpečnosti, je založené na hodnotách a princípoch, ktoré sú v súlade s cieľmi OSN. Musíme pokračovať v sprostredkovaní tejto informácie ľuďom, rovnako aj informácií o otázkach ako sú terorizmus a musíme zdôrazniť, že naše snahy sú založené na rešpektovaní ľudských práv a medzinárodného práva. Rovnako uznávame úlohu civilnej spoločnosti, mimovládnych organizácií a žien pri budovaní mieru, čím odrážame skutočný európsky prístup. Potešilo ma zistenie, že správa EP o EBS zdôraznila potrebu i naďalej implementovať rezolúcie 1325 a 1820 Bezpečnostnej rady OSN o ženách v konfliktoch. Čo sa týka energie, plynová kríza, ktorá zasiahla EÚ tento rok bola, čo do účinku, bezprecedentná. Pokiaľ ide o energetickú bezpečnosť, je jasné, že sa musíme poučiť. Napríklad potreba fungujúceho vnútorného trhu s energiou v rámci EÚ, projektov vzájomného prepájania a infraštruktúry, rozvoja mechanizmov na zvládanie kríz v dodávkach a silnej vonkajšej energetickej politiky EÚ je dnes jasná a my podporujeme tento široký prístup. Správa volá po väčšej úlohe, ktorú by mala Európska únia hrať vo svojom okolí, ale o tom by som teraz nemala hovoriť. Naše vzťahy s Ruskom, ktoré boli nedávno podrobené skúške, zohrávajú dôležitú úlohu a majú významný bezpečnostný účinok. Transatlantické spojenie zostáva základom našej spoločnej bezpečnosti a v tejto oblasti budeme pracovať čoskoro s prezidentom Obamom na otázkach, ktoré majú vysokú prioritu. Dovoľte mi ukončiť moje vystúpenie pár slovami o konkrétnom prvku, ktorým Komisia prispieva k reakciám EÚ na krízy, konkrétne o nástroji stability. Prvé dva roky bol nový nástroj úspešný, čo sa týka implementácie rozpočtu, operačnej kvality a politickej koordinácie medzi Radou a Parlamentom. Zatiaľ bolo poskytnutých 220 miliónov EUR na 59 akcií po celom svete v rokoch 2007 a 2008, najväčší podiel smeroval do Afriky, potom do Ázie a na Blízky východ, tiež do Kosova a Gruzínska. Naše priority pre rok 2009 s určitosťou zahŕňajú, ako už povedal Javier Solana, Afganistan, Pakistan a Blízky východ. Chcem povedať, že sa prostredníctvom nástroja stability a v úzkej spolupráci so sekretariátom Rady angažujeme v niekoľkých aktivitách, a že zohrávame stále dôležitejšiu úlohu pri organizovaní školení pre personál misií, pre zásobovanie a finančnú administratívu a pri školeniach tímov civilnej reakcie v rámci EBOP. V oblasti civilného krízového manažmentu sme v súlade so školiacimi štandardami OSN vyškolili 600 policajných expertov, čo prispelo k zvýšeniu sily, flexibility a funkčnej spolupráce policajných zložiek EÚ. Chcela by som dodať - a myslím si, že je to veľmi dôležité napríklad pre Afganistan - že zároveň potrebujeme zabezpečiť, aby boli požiadavky a podmienky služby pre podporný a zmluvný personál z členských štátov dostatočne atraktívne a aby sme tak prilákali do našich misií kvalifikovaných kandidátov v dostatočnom počte. Myslím si, že k tejto oblasti sa budeme musieť vrátiť. To znamená, že náš vklad do krízového manažmentu je stále žiadaný a očakávania toho, čo EÚ dokáže, sú vysoké. Ale budeme sa snažiť pokračovať a konať tak, ako sa od nás očakáva. Valdis Dombrovski Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, vzhľadom na výročnú správu (2007) o hlavných aspektoch a základných možnostiach spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky by som chcel zdôrazniť niektoré dôležité otázky a postoje Výboru pre rozpočet. Po prvé, chcem hovoriť o transparentnosti rozpočtových výdavkov v spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike. Prax uplatňovaná Európskou komisiou, týkajúca sa prenášania nevyužitých vyhradených prostriedkov v kapitole spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, ktoré Európska komisia považuje za alokované príjmy, spôsobuje obavy. Výbor pre rozpočet požiadal Komisiu o poskytnutie informácií o finančných postupoch a odporučil, aby bola táto otázka preskúmaná počas jedného z pravidelných stretnutí zaoberajúcich sa spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou. Po druhé, chcel by som hovoriť o presunoch rozpočtových položiek medzi rozpočtovými kapitolami s odlišnými názvami týkajúcimi sa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. V tejto oblasti je celkom určite potrebná flexibilita, aby sme boli schopní rýchlo reagovať na krízy v nečlenských krajinách. Komisia by však mala zvýšiť transparentnosť a tým i demokratickú kontrolu nad oblasťou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky prostredníctvom informovania parlamentu o vnútorných transferoch v mierových časoch. Toto je dôležité predovšetkým preto, že väčšina misií spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, konkrétne monitorovacia misia Európskej únie v Gruzínsku a EULEX v Kosove, je politicky citlivá.Po tretie, v otázke pravidelných stretnutí o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike, ktorých konanie stanovuje Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a vhodnom finančnom manažmente sa Výbor pre rozpočet domnieva, že tieto stretnutia by mohli byť efektívnejšie po stanovení naplánovaných opatrení v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a v strednodobých a dlhodobých stratégiách Európskej únie v nečlenských krajinách a tiež ak by bola pripravená pozícia rozpočtovej autority pred zmierovacími rokovaniami. Ďakujem za vašu pozornosť. José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa poďakovať trom spravodajcom Európskeho parlamentu - pánovi Saryuszovi-Wolskimu, pánovi von Wogauovi a pánovi Vatanemu - za ich správy a zdôrazniť, tak ako to urobili pani Ferrerová-Waldnerová a pán Solana, že významne prispeli k úlohe Parlamentu rozvíjať silnú, viditeľnú a efektívnu zahraničnú a bezpečnostnú politiku. Táto politika musí zaistiť obranu našich záujmov vo svete a musí ochraňovať a poskytovať bezpečnosť našim občanom. Musí prispieť k vytvoreniu takej Európskej únie, ktorá má svoje postavenie v efektívnom multilaterálnom systéme a predovšetkým, pán predsedajúci, ktorá pomáha zaistiť, aby ľudské práva a demokratické hodnoty prevládali v každej časti sveta. Verím, že Lisabonská zmluva a správy, ktoré sme dnes dostali z Írskej republiky - kde má podľa prieskumov Zmluva 60 % podporu - a z Českej republiky - kde bola Zmluva ratifikovaná parlamentom - ukazujú, že Európska únia vstupuje do novej éry, keď hovoríme o jej zahraničnej a bezpečnostnej politike. Toto všetko musí prispieť k tomu, že keď budú naše vlády čeliť krízam, bude ich myslenie viac európske. Verím, že Európska únia musí rozvinúť vlastné strategické myslenie - toto je zjavné a pojednáva o tom nová bezpečnostná stratégia - ale bez toho, aby sme zabudli na to, že transatlantické spojenie je vryté v genetickom kóde Európskej únie. Cez Severoatlantickú alianciu boli Spojené štáty garantom európskej bezpečnosti a doposiaľ neexistuje žiadne alternatívne spojenie. Okrem toho verím, že ustanovenie Európy ako "mocnosti" bude možné len ak sa sama vymedzí nie voči Spojeným štátom, ale po ich boku, ako dvaja partneri, ktorí zdieľajú rovnakú víziu sveta a navzájom sa rešpektujú. Samozrejme to neznamená, že Európska únia musí dať Spojeným štátom carte blanche: musíme brániť naše záujmy a hodnoty, kedykoľvek to považujeme za primerané. Spojené štáty sa musia naučiť rešpektovať pozíciu Európskej únie, pretože ako predpokladá práca pani Ferrerovej-Waldnerovej a pána Solanu, sme inštitúciou, ktorá môže byť rešpektovaná medzinárodne a ktorá má značný potenciál zaangažovať sa v každom regióne na svete. Helmut Kuhne Vážený pán predsedajúci, neplatí to pre Radu, ale my tu v Parlamente, a tým aj v Komisii, smerujeme priamo k ukončeniu tohto volebného obdobia. Z toho dôvodu si myslím, že je rozumné, aby sme ďalej nekonali len ako úradníci kontrolujúci účty európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, ale aby sme zaujali zásadnejšie postavenie. Musím pripustiť, že som vnútorne úplne rozpoltený medzi týmito dvomi prístupmi. Trhám si vlasy, keď sa musíme zaoberať každodennými nevyhnutnosťami, keď misii hrozí, že neuspeje, pretože potrebuje šesť helikoptér, keď neexistuje politická vôľa vo viacerých hlavných mestách, alebo keď sme rozdelení z dôvodu technologických projektov. Avšak, keď sa pozerám na veci z pohľadu histórie, všetko vyzerá inak a pán Solana si v tejto súvislosti zaslúži veľké ocenenie. Mali by sme mať na pamäti, že európska bezpečnostná a obranná politika existuje len okolo desať rokov a dokument o bezpečnostnej stratégii bol vypracovaný len v roku 2003. Z historického hľadiska je rozvoj, ktorým sme v tejto oblasti prešli, značný. V prípade pochybností som si ja, ako historický optimista, zvolil druhý uhol pohľadu. Druhý bod, ktorého sa chcem ja, ako sociálny demokrat dotknúť, sa vzťahuje na niečo, za čo ani Európska únia ani NATO nenesú zodpovednosť, ale čo ovplyvňuje nás všetkých ako Európanov. Týka sa to vývoja v súvislosti s protiraketovým systémom v Poľsku a Českej republike. My, sociálni demokrati, veľmi radi počujeme, že veci, ktoré sme predložili, sú v súčasnosti implementované, a to v súvislosti so zmenami v Spojených štátoch. Vždy sme hovorili, že nemá zmysel uponáhľať rozhodnutie o umiestnení zariadenia, keďže v súčasnosti neexistuje žiadna hrozba, napríklad z Iránu. Minulý týždeň Hillary Clintonová povedala, že ďalšie americké rozhodnutia budú prijaté v súvislosti s tým, k čomu dôjde v Iráne. Joe Biden povedal, že všetko závisí od technických možností a finančných aspektov. Toto sú veci, ktoré vítame. Aspoň nebudeme poslednou, na zánik odsúdenou brigádou stále mávajúcou vlajkou protiraketového systému. Annemie Neyts-Uyttebroeck Dnešná diskusia, ktorá vychádza z troch správ ukazuje, že v rozpore s tým, čo tvrdia mnohí europesimisti a euroskeptici, európska obranná a bezpečnostná politika a európska zahraničná politika nadobúdajú stále väčší rozmer a vykazujú stále väčšie známky konzistencie. Jasne to demonštrovali rečníci, ktorí vystúpili predo mnou. Mala by som, najprv a predovšetkým, poďakovať trom spravodajcom za spôsob, akým zobrali do úvahy názory tieňových spravodajcov z radov liberálov, keď písali svoje správy. Sme potešení že sa v týchto správach odráža veľa našich názorov. Z môjho pohľadu považujem za trochu nešťastné, že ku správe pána Vatenena o NATO, ktorý nezobral do úvahy všetky názory a prístupy, ktoré mohol, boli pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložené skupinou Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a Európskych demokratov a Socialistickou skupinou v poslednej chvíli, čo vzbudzuje dojem, že jej tieto dve skupiny chceli vtlačiť vlastnú pečať. Napriek tomu ju podporíme, pretože veríme - a toto sa týka správy - že zdôrazňuje správne aspekty a tiež sa vyznačuje dostatočným realizmom. Napríklad uznáva, hoci elegantným spôsobom, že skutočne existuje konkurencia medzi Európskou úniou a NATO. Veci, ako táto, sú väčšinou ignorované aj keď v skutočnosti sú také, aké sú. Po druhé, pozmeňujúci a doplňujúci návrh predložený pánom Duffom a mnou, v ktorom jasne definujeme komplikácie, ktoré spôsobujú svojimi postojmi Turecko, Grécko a Cyprus v NATO a Európskej únii, bol tiež prijatý. Väčšinou sa nedostaneme ďalej ako za uhladené narážky. Na záver je tu požiadavka komplementarity stratégií Európskej únie a NATO vo vzťahu k obrane a bezpečnosti, ktorá, dámy a páni, je absolútne nevyhnutná. Konrad Szymański Vážený pán predsedajúci, liberálny koniec dejín predpovedaný v deväťdesiatych rokoch sa ukázal byť iba fantáziou. Máme nárok cítiť sa stále viac izolovaní. Preto k spolupráci medzi Európskou úniou a NATO neexistuje žiadna alternatíva. Žiadna alternatíva neexistuje ani voči väčšiemu zapojeniu sa Európy a USA do otázok medzinárodnej bezpečnosti. Inak by boli princípy medzinárodného poriadku de facto diktované Kóreou, Iránom a teroristami z Hamasu. Energia, nerastné suroviny, pirátstvo a bezpečnosť internetu si vyžadujú špeciálnu pozornosť. Nedávno sme sa v Poľsku naučili, že lepšia koordinácia pri zachraňovaní rukojemníkov je tiež veľkým problémom. Ani skutočnosť, že rozhodnutia sú prijímané spoločne neznamená, že budú správne. Preto nebudem preceňovať úlohu Lisabonskej zmluvy. Obmedzenia svojej efektívnosti nachádzame v európskych hlavných mestách. Práve tam, nie v procedúrach, by sme mali hľadať politickú vôľu k presadzovaniu spoločnej svetovej politiky. Angelika Beer Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, témou je rýchly rozvoj európskej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, ktorý sme zaznamenali v posledných rokoch. Avšak musíme pripustiť, že existuje rovnako rýchly vývoj a zmena vo vzťahoch ku hrozbám a krízam akéhokoľvek druhu. Moja skupina namieta proti úmyselnému prehliadaniu našej vlastnej práce. Z toho dôvodu ani ja nie som pripravená chváliť správy, ktoré tu dnes máme pred sebou. Pán Saryus-Wolski vytvoril vyváženú správu a tú budeme podporovať. V tejto súvislosti je strategická dilema jasná. Pán Solana, máte úplnú pravdu. Práve ste nám povedali, že európska spolupráca musí byť posilnená na strategickej úrovni. Avšak najmä a predovšetkým to, o čo sa musíme usilovať a to, čo potrebujeme vymyslieť, je spoločná európska stratégia v zahraničnej a bezpečnostnej politike - niečo, čo stále nemáme. Hovorím to preto, že sme sa ocitli v historicky dôležitej chvíli. Tieto správy - predovšetkým správa pána Vatanena - o NATO sa potácajú v tieni novej americkej vlády. Pán Vatanen sa vo svojej správe odmietol zaoberať otázkou jadrového odzbrojenia, o ktorej budeme zajtra opäť hlasovať. Tak čo je to, o čom všetci hovoríme? Prejdem teraz na správu pána von Wogau. Táto správa pojednáva o novej koncepcii: SAFE. Toto je pekná slovná hračka - Synchronizované ozbrojené sily Európy - ale táto koncepcia jednoducho neexistuje. Preto ďalej nevidíme dôvod, pre ktorý by sme to mali podporovať, keďže táto koncepcia ešte neexistuje. Pán von Wogau vo svojej správe opomenul humanitárnu bezpečnosť. Moja skupina trvá na tom, že my, ako Európska únia, musíme jasne začleniť tento cieľ do medzinárodnej politiky. Rovnako pozabudol uviesť, že hovoríme o partnerstve pri budovaní mieru alebo o vytvorení civilných mierových zborov. Myslím, že tieto dôvody mi umožňujú povedať, že táto správa je úplne neadekvátna, ak veríme, že Európa musí konať teraz, v nasledujúcich mesiacoch, od dnes a toto sa jasne ukázalo na bezpečnostnej konferencii v Mníchove. Po voľbách v Spojených štátoch na to máme vhodnú príležitosť. Neviem, ako dlho budeme túto príležitosť mať. Ako Európania musíme dnes sformulovať naše strategické záujmy a začleniť ich do aliancie - NATO - a musíme zároveň špecifikovať našu definíciu bezpečnosti, ako ukázala pani Ferrerová-Waldnerová, vzhľadom k Rusku. Inak to, k čomu v nasledujúcich mesiacoch dôjde, bude to, že americká administratíva bude konať progresívnejšie ako my a počas bilaterálnych rozhovorov s Ruskom rozhodne o základných pozíciách strategickej bezpečnosti bez toho, že by európska moc - či už politická, alebo tá v prevencii konfliktov - bola schopná ovplyvniť túto opätovnú stabilizáciu transatlantickej bezpečnostnej politiky. Z toho dôvodu nás i ostatných vyzývam, aby sme sa zriekli zmýšľania typického pre studenú vojnu a aby sme si zvolili jeden tábor a držali sa ho a posúvali ho ďalej. Európa má povinnosť voči svojim občanom nadviazať bezpečnostné partnerstvo, ktoré prináša mier, nie opak. Tobias Pflüger Vážený pán predsedajúci, správy pána von Wogau a pána Vatanena sú jednoznačné a jasné a posúvajú stále viac dopredu militarizáciu Európskej únie. Správy žiadajú de facto transformáciu Európskej únie vo vojenskú mocnosť. Správa pána von Wogau o Európskej bezpečnostnej stratégii požaduje "integrovanú európsku vojenskú silu". Nezdieľame názor, že toto je cesta vpred. Navyše, správa presadzuje inter alia vytvorenie operačného štábu EÚ a spoločného trhu s obrannými zariadeniami. Správa pána von Wogau dokonca spätne podporuje nehorázne predražený program Eurofighter. V správe sa uvádza, že Lisabonská zmluva, ktorá prinesie veľkú inováciu v oblasti EBOP, má kľúčový význam. Toto je kľúčovým dôvodom našej opozície voči Lisabonskej zmluve. Správa pána Vatanena vyzýva k vytvoreniu permanentných štruktúr pre spoluprácu medzi EÚ a NATO. Myslíme si, že toto je nesprávne. Každá nová vojenská misia EÚ je problematická. NATO nie je alianciou pre mier - vedie vojny, v Juhoslávii a teraz v Afganistane. Aké vojny budú nasledovať? NATO predstavuje politiku vojny. Správa nazýva NATO "jadrom európskej bezpečnosti". Nie! NATO predstavuje nedostatok bezpečnosti! Zmiešavanie NATO a EÚ by bolo vysoko problematické, hlavne s ohľadom na tieto dve stratégie. My v Konfederatívnej skupine Európskej zjednotenej ľavice/Nordickej zelenej ľavici zastávame civilnú Európsku úniu a staviame sa proti NATO. Čo je potrebné, je rozpustenie NATO. NATO chce uskutočniť oslavy svojej šesťdesiatročnej existencie v Štrasburgu, Baden-Badene a Kehli. Dnes odtiaľto z Európskeho parlamentu vyzývam na protest proti tomuto samitu NATO! Šesťdesiat rokov NATO je šesťdesiat rokov navyše. Ako parlamentná skupina sme podali menšinové správy ako reakciu na správy pánov von Wogau a Vatanena, a moji kolegovia budú bližšie hovoriť o konkrétnych problémoch v spojitosti s Ruskom. Ako doteraz, odmietame protiraketový obranný systém a odmietame vyjadrenia v tejto správe, ktoré sa týkajú Cypru. Budeme preto hlasovať proti týmto dvom správam. Bastiaan Belder Keď som sa pred menej ako rokom spolu s delegáciou Európskeho parlamentu dozvedel o aktivitách policajnej misie EÚ na Západnom brehu Jordánu, živil som zrnko nádeje, že Palestínska samospráva bude naozaj presadzovať svoju autoritu prostredníctvom účinného policajného a bezpečnostného systému. Odsek 25 tejto správy pána Saryusza-Wolskeho preto víta obnovenie mandátu policajnej misie EÚ na palestínskych územiach. Zároveň som v poslednom čase videl zopár veľmi nepriaznivých správ o verejnej bezpečnosti na Západnom brehu Jordánu, ktoré zahŕňajú vydieračské praktiky členov palestínskej bezpečnosti pôsobiacich v noci ako mafiánski lídri, alebo dokonca mená členov teroristických skupín, ktorí sú na výplatnej páske Palestínskej samosprávy. Rád by som sa opýtal Rady a Komisie, či sú tieto správy pravdivé. Ide o fikciu? V skratke, aké sú najnovšie správy o policajnej misii EÚ na palestínskych územiach? To je nakoniec podstatné. Pokiaľ sledujú ako cieľ životaschopný palestínsky štát, potom musí byť na Západnom brehu Jordánu najskôr obnovené právo a poriadok. Luca Romagnoli (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ja by som rád argumentoval, že Severoatlantická Aliancia je zastaraným obranným inštrumentom, a že v niektorých prípadoch nebola prospešná našim vzťahom napríklad s Ruskom. Myslím si, že by sme mali udržiavať naše vzťahy s Ruskom a využiť ich na vydláždenie cesty k privilegovanému partnerstvu. Súhlasím s vyjadrením pani Ferrerovej-Waldnerovej, že spoločná bezpečnostná politika by nemala prehliadať skutočnosť, že v poslednom čase sa NATO ukázalo ako najužitočnejší varovný nástroj alebo prostriedok nastoľovania mieru. Verím, že Európa je dnes vyspelá a má politickú potrebu načrtnúť svoju vlastnú nezávislú bezpečnostnú stratégiu. To neznamená prijať protichodné stanovisko k NATO. Môžeme existovať vedľa seba - ako argumentovali iní členovia Parlamentu - bez toho, aby sme naďalej boli vystavení tomu, čo často nie je záujmom Európy. Z tohto dôvodu nemôžem podporiť predkladané správy. Javier Solana Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi čo možno najrýchlejšie spomenúť pred Parlamentom tri alebo štyri otázky, ktoré sa vynárajú po vypočutí vystúpení, keďže príspevky rôznych rečníkov boli vo všeobecných rysoch podobné. Na úvod otázka zdrojov a nástrojov. Predkladatelia týchto rôznych správ povedali, že je pravdou, že máme problémy so zdrojmi a s nástrojmi, a že lepšie využívanie národných prostriedkov by mohlo byť pre nás vhodnou cestou. Avšak ja by som povedal, že máme k dispozícii aj niektoré prostriedky, ktoré nevyužívame najlepšie ako by sme mohli a toto by som rád pred vami zdôraznil. Verím, že bolo dobré vytvoriť Európsku obrannú agentúru dohodou s Európskou radou, bez potreby uplatniť alebo prijať Lisabonskú zmluvu. Verím, že táto agentúra môže vykonávať výbornú prácu koordináciou národných politík, a dodať vyššiu pridanú hodnotu všetkým prijatým opatreniam. Niekto hovoril o helikoptérach. Helikoptéry sú potrebné pre všetky možné druhy misií: civilné misie, vojenské misie, rôzne druhy misií, na prepravu. Helikoptéra sa dnes stala neodmysliteľným nástrojom riadenia kríz. Lepšia koordinácia toho, čo máme, jednak v oblasti hardvéru a takisto lepšie využívanie softvéru pre helikoptéry, by nám umožnila ich lepšie využitie a v skutočnosti by nám priniesla viac ako máme v každodennom nasadení. Tiež by som rád povedal, že v posledných týždňoch sa naše strategické vzťahy so Spojenými štátmi americkými a Ruskou federáciou posunuli o veľký krok vpred. Pani Beerová hovorila o mníchovskej bezpečnostnej konferencii, ktorá bola podľa môjho názoru dôležitou udalosťou, a na ktorej bol dosiahnutý pokrok v neplánovaných rozhovoroch, pretože nešlo o politické fórum pre prijímanie rozhodnutí, ale o veľmi dôležité fórum pre reflexiu. Verím, že otázkou, ktorou sa budeme zaoberať v budúcich mesiacoch a rokoch, budú naše vzťahy so Spojenými štátmi z hľadiska stratégie v nasledujúcich rokoch, a s Ruskom. Takto to bolo v Mníchove, ako aj neskôr keď sme s pani Ferrerovou-Waldnerovou boli v Moskve a viedli rozhovory s lídrami Ruskej federácie na základnú tému, ktorou sú nové názory na bezpečnosť Európy. Európa nechce byť vojenskou mocnosťou. Ja som toho názoru, že Európa - Európska únia je civilnou mocnosťou s vojenskými prostriedkami, čo je veľmi odlišné od vojenskej mocnosti, a verím, že takto by to malo zostať. Táto práca a všetky dokumenty, ktoré tvoríme, a ktoré Parlament a Komisia alebo ja sám vytvárame, pôsobia smerom k tomuto cieľu. Niekoľko slov k polícii na palestínskych územiach, téme, ktorej sme sa venovali počas predošlého zasadania. EUPOL (policajná misia EÚ) je jedným z najdôležitejších prostriedkov, ktorý máme z hľadiska dôveryhodnosti a práce v oblasti bezpečnosti Palestínčanov a bezpečnosti na okupovaných územiach, a naďalej zostane dôležitým prostriedkom Európskej únie, ktorý sa teší všeobecnému uznaniu: zo strany Palestínčanov, Izraelčanov a okolitých krajín. Preto vás uisťujem, že urobíme všetko, čo môžeme, aby sme pokračovali v práci smerom k tomuto cieľu. Elmar Brok (DE) Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, pán Solana, rád by som poďakoval všetkým trom spravodajcom, a rád by som komentoval len niekoľko parciálnych aspektov. Obzvlášť rád by som povedal, že šesťdesiat rokov existencie NATO znamenalo šesťdesiat rokov mieru a slobody pre moju generáciu: toto by malo byť uvedené. Pokiaľ sa nám teraz podarí posilniť zahraničnú, bezpečnostnú a obrannú politiku EÚ, v čase kedy je multilaterálny prístup opäť na vzostupe - ako práve povedal Vysoký predstaviteľ pán Solana - to znamená, pokiaľ sa nám podarí v tomto čase multilateralizmu vo väčšej miere začleniť našu víziu preventívnych opatrení a mäkkej sily do spoločnej transatlantickej stratégie, mala by náš čakať lepšia budúcnosť. Návrat Francúzska do integrovaného vojenského velenia NATO zároveň posilňuje pozíciu Európy. Bezpečnostná konferencia v Mníchove bola v tomto ohľade veľavravná: po vysvetleniach premiéra Tuska, kancelárky Merkelovej a prezidenta Sarkozyho - za prítomnosti Joea Bidena, viceprezidenta Spojených štátov - prešlo vytvorenie európskych bojových jednotiek v rámci NATO prakticky bez námietok. Aspoň z môjho pohľadu bolo senzáciou zistenie, že zo strany Američanov nedošlo k žiadnym protestom. V transatlantických vzťahoch môžeme urýchliť aj rozvoj spoločných postojov vo vojenskej oblasti tak, aby tieto potom mohli byť dôveryhodne stelesnené v rámci NATO. Z tohto dôvodu by sme mali použiť našu víziu vojenského potenciálu s dôrazom na mäkkú silu a prevenciu pri riešení novej agendy, ktorá už raz existovala ale bola vyjasnená v Mníchove, pretože politika prezidenta Obamu nám umožňuje vstúpiť do novej éry rokovaní o odzbrojení. My, Európania, v nich môžeme zohrať úlohu prostredníctvom dohody START (zmluva o znížení a obmedzení strategických jadrových zbraní), zmluvy NPT (zmluva o nešírení jadrových zbraní), ktorú je potrebné opätovne prerokovať, a hlavne prostredníctvom zmluvy CFE (zmluva o konvenčných ozbrojených silách v Európe), ktorá má v Európe zvláštny význam keďže máme určité problémy aj s Ruskom. Pokiaľ toto všetko vrátane protiraketového štítu bude zahrnuté, poskytne nám to nové, lepšie príležitosti pre vedenie spoločnej transatlantickej politiky so Spojenými štátmi ako naším spojencom a Ruskom ako naším strategickým partnerom: politiky smerom k záujmom Európy v mieri. Môžeme využiť túto príležitosť len ak sa my sami staneme silnejšími a vplyvnejšími, a táto politika teda pôjde správnym smerom. Ioan Mircea Paşcu Vážený pán predsedajúci, správa o úlohe NATO v bezpečnostnej štruktúre EÚ odrážala rôzne prístupy v Európskom parlamente. Na jednej strane medzi názormi, ktoré naďalej ponímajú NATO ako organizáciu ponúkajúcu najväčšiu záruku bezpečnosti svojim členom a názormi, ktoré, naopak, vnímajú čoraz nižšiu potrebu NATO vo svete, v ktorom zjavne neexistujú závažnejšie hrozby, aspoň nie také, ktoré by sa dali porovnávať s bývalou sovietskou hrozbou. Avšak doteraz žiaden z členov oboch organizácií nebol ochotný vzdať sa bezpečnostnej záruky NATO, aj keď EÚ posilňuje svoje obranné a bezpečnostné úsilie a zaviedla ekvivalent článku 5 Washingtonskej zmluvy: ustanovenie o solidarite v Lisabonskej zmluve. Podľa môjho názoru, vzťah medzi NATO a EÚ - najdôležitejšou zložkou širšieho transatlantického vzťahu - by mal byť prirodzene doplňujúci a vzájomne výhodný pre oboch partnerov, ktorí sú nútení spolupracovať pri riešení dnešných množiacich sa a čoraz komplexnejších problémov. S týmto cieľom by existujúce mechanizmy - ako dohody Berlín plus - mohli byť zlepšené a nové - ako návrh operačného štábu EÚ - by mali byť zvážené, prekážky - ako negatívny účinok cyperského problému - by mali byť prekonané, a hlavne by určite malo byť zlepšené vzájomné vnímanie. Preto by sme mali prestať vnímať na jednej strane NATO ako protivníka, a na druhej strane EÚ ako prívesok NATO. Ako už bolo spomenuté, pravdou je, že v praxi by mohli obaja partneri veľmi dobre spolupracovať, vzájomne dopĺňajúc jeden druhého. Preto bola správa pozmenená a výsledok sa stal, dúfajme, akceptovateľný pre mnohých z nás. Andrew Duff Vážený pán predsedajúci, viacerí rečníci dávajú dnes poobede veciam hrdinskú podobu. Faktom je, že nie všetky misie EBOP sa ukazujú ako úspešné: viaceré nemali jasný cieľ, viaceré sú nedostatočne financované a je stále možné, že zlyháme v afganskej misii. Takže je dobré, že Parlament predkladá výrazný príspevok k definovaniu spoločnej bezpečnosti a teraz musíme omnoho jasnejšie určiť kritériá pre misie EBOP. K otázke integrácie našich síl: pokrok je slabý a nemôžem veriť, že zrážajúce sa francúzske a britské ponorky sú práve to, čo sme očakávali! Ryszard Czarnecki (PL) Vážený pán predsedajúci, keď existuje príliš veľa prezidentov, v skutočnosti neexistuje žiadny. Keď hovoríme o otázke bezpečnosti, mali by sme hovoriť veľmi jasne a konkrétne o niečom, čo je naliehavou a významnou záležitosťou. To, čo sa minulý rok stalo na Kaukaze, v tesnej blízkosti Európskej Únie, ukazuje, že určite musíme klásť dôraz na východnú politiku, a pristupovať k nej ako ku konkrétnej investícii do bezpečnosti Európy a EÚ. Z tohto dôvodu si takisto myslím, že partnerstvo s krajinami na východ od EÚ je životne dôležité, a aj keď som rád, že toto partnerstvo existuje, som aj znepokojený, pretože rozpočet na Východné partnerstvo bol znížený skoro trojnásobne. Myslím si, že toto je najdôležitejšia otázka a verím, že bude konkrétnou štandardou Európskej únie, nielen vo vzťahu k jej najbližším susedom, ale aj pre krajiny ktoré ležia ďaleko za Bieloruskom, Ukrajinou alebo Gruzínskom. Satu Hassi (FI) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ďakujem všetkým trom spravodajcom. Avšak musím nanešťastie povedať, že nezdieľam nekritický názor na NATO, ktorý vyjadruje najmä správa pána Vatanena. Samozrejme NATO nie je také isté ako počas studenej vojny, ani Európa nie je rovnaká, a spolupráca medzi NATO a EÚ je vynikajúca vec. Nezdieľam však názor, že by bolo problémom, keby nie všetky členské štáty EÚ boli členmi NATO. Musíme uznať fakt, že niektorí boli schopní hodnotne prispieť k mierovým aktivitám práve preto, že zostali mimo vojenských aliancií, ako je to v prípade mojej krajiny, Fínska. Keďže Fínsko nepatrí do žiadnej vojenskej aliancie, skoro nikde nie je vnímané ako nepriateľské alebo ako hovorca nepriateľa. Toto napomohlo mnohým Fínom, aby mohli konať ako mieroví vyjednávači. Príkladmi sú náš bývalý predseda vlády pán Holker v Severnom Írsku, náš bývalý prezident pán Ahtisaari v Namíbii, Indonézii, v provincii Aceh a v Kosove, náš bývalý minister pán Haavisto v Sudáne. Aj keď väčšina občanov EÚ žije v členských krajinách NATO, napriek tomu musíme uznať, že existencia nezúčastnených krajín je hodnotným nástrojom pre budovanie mieru. Nemôže byť zamietaná v mene nejakého cieľa harmonizácie vojenskej politiky v rámci EÚ. Vladimír Remek (CS) Pôvodne som chcel hovoriť o nebezpečenstve militarizácie vesmíru, pretože cítim, že k tomu mám ako bývalý kozmonaut blízko. Ale v predložených dokumentoch je okrem iného zdôraznená potreba využiť bezpečnostnú politiku v záujme občanov EÚ. Pritom úplne ignorujeme napríklad ich názor na plánované budovanie nových cudzích základní na území EÚ. Konkrétne v Poľsku a v Českej republike pokračujú prípravy na umiestnenie prvkov systému americkej protiraketovej obrany. A konkrétne v mojej vlasti, v Českej republike, sú úplne prehliadané záujmy a názory verejnosti. Z Európskej únie nezaznel jediný oficiálny hlas na podporu záujmov občanov, pre ktorých tu azda EÚ existuje. Pritom dve tretiny ľudí v Českej republike dlhodobo odmietajú cudziu základňu. A to aj napriek viac ako dvojročnej informačnej a presvedčovacej kampani. Podľa mňa nie je s EÚ niečo v poriadku, keď sa záujmy ľudí neodrážajú v našich dokumentoch, keď ich názory nemôžu byť v záujme demokracie brané do úvahy. Nedivme sa potom, že ľudia sa od politiky Únie odvracajú, nepovažujú ju za svoju, alebo ju rovno odmietajú. Bernard Wojciechowski Vážený pán predsedajúci, občania Európy potrebujú silnú Úniu s konkurencieschopnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou. K tomu nedôjde, pokiaľ naša Únia zostane nečinne stáť
{'language': 'sk'}