Infotund (küsimused nõukogule) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0223/2009).
Nõukogule esitatakse järgmised küsimused.

Teema: komisjoni meetmed loomaks keskkonda, mis õhutab ettevõtteid investeerima teadusuuringutesse ja julgustab pankasid neid investeeringuid rahastama
2009. aasta on Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta. 2000. aastal vastu võetud Lissaboni strateegia eesmärk on muuta Euroopa majandus 2010. aastaks "maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandussüsteemiks". Sellest on tulenenud veel kaks eesmärki: suurendada tööhõive määra 70%-ni tööjõust ja suurendada investeeringuid teadusuuringutesse vähemalt 3%-ni SKT-st, nii et kaks kolmandikku sellest tuleks erasektorist. Kahjuks on 2009. aastal majandus- ja finantskriis mõjutanud kõiki Euroopa Liidu liikmesriike ja piiranud eraettevõtete juurdepääsu rahastamisvahenditele. Teadusuuringutesse on investeeritud keskmiselt vaid 1,85% SKT-st ja ainult viis liikmesriiki on investeerinud üle 2%. Liikmesriikide majandus taastub ainult siis, kui EL suudab säilitada konkurentsivõime, ning see sõltub investeeringutest teadusuuringutesse ja haridusse.
Missuguseid meetmeid komisjon kavandab, et edendada keskkonda, mis õhutaks eraettevõtteid investeerima teadusuuringutesse, eriti rakendusuuringutesse, ning julgustaks pankasid rahastama investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni?
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni poliitika põhineb peamiselt teadus- ja arendustegevuse seitsmendal raamprogrammil aastateks 2007-2013, sama perioodi konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammil ja ka sama perioodi ühtekuuluvusfondidel. Kõnealuseks kolmeks suurprogrammiks ette valmistudes esitas komisjon 2005. ja 2006. aastal pikaajalise strateegia ja tegevuskava. Tegevuskava esitati 2005. aastal, laiahaardeline uuendusstrateegia on pärit 2006. aastast. Eri programmide tulemused on sedastatud komisjoni ulatuslikus dokumentatsioonis ja neid on siin parlamendis sageli arutatud. Kolleeg Ţicău, esitan teile heameelega kõik need dokumendid uuesti. Infotunni raames ei ole võimalik teile nende sisu ette lugeda, kuid üritan esile tõsta olulisemad punktid.
Teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi kaudu kogesime tõeliselt märkimisväärset Euroopa teadus- ja arendustegevuse kulude kasvu, kusjuures loodi ka mitmeid uusi vahendeid, eelkõige tehnoloogia valdkonna ühisalgatused, mis on osutunud äärmiselt väärtuslikuks.
Ühtekuuluvusfondid on uus vahend ja sobivad paremini eesmärgiga edendada teadus- ja arendustegevust, mis on tõesti märkimisväärne, kui vaadata arvusid - nendele valdkondadele eraldati ühtekuuluvus- ja struktuurifondidest 86 miljardit eurot, mis moodustab struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest kokku 25%. Euroopa struktuuripoliitika valdkonnas on loodud uus vahend, JEREMIE toetusalgatus, mis on eelkõige seotud väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele parema kapitalile juurdepääsu tagamisega. See toimub koostöös Euroopa Investeerimisfondiga.
Uuenduse ja konkurentsivõime edendamise programmi, mille eest ma vastutan, puhul on samuti põhimõtteliselt tegemist rahastamisvahendite loomise programmiga. Enamik rahast kulutatakse tegelikult väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele rahastamisvahenditele parema juurdepääsu tagamiseks eesmärgiga parandada nende uuendusvõimet.
Ma olen kindel, et te teate, et meie Euroopa kasvu- ja tööhõivepoliitikal ei ole eriti kvantitatiivseid eesmärke. Üks kvantitatiivne eesmärk siiski on ja see on püsinud muutumatuna alates 2000. aastast. See eesmärk on kulutada 3% sisemajanduse kogutoodangust teadus- ja arendustegevusele. Me võime juba täna öelda, et nimetatud eesmärk jääb saavutamata. Kuid ainult protsendimäärade vaatamine on natuke eksitav, kuna absoluutarvudes tõusid perioodil 2000-2006 teadus- ja arendustegevuse kulud Euroopa Liidus 14,8%. Kasv oli suurem kui näiteks Ameerika Ühendriikides. Sellele vaatamata peame ütlema, et tulemused ei ole olnud rahuldavad, mille tõttu võttis nõukogu juba eelmise aasta detsembris vastu Euroopa teadusruumi käsitleva dokumendi pealkirjaga "Visioon 2020”, mis keskendus küsimusele, kas me suudame suurendada Euroopa teadus- ja arendustegevuse poliitika rahastamist.
Ma ei taha teie eest varjata oma muret, et praegune majanduslangus ohustab teadus- ja arendustegevuse pikaajalise strateegia edendamist. Komisjon reageeris 2008. aasta novembris sellele ohule väga kiiresti. Euroopa majanduse taastamise kavas, mis täiendab liikmesriikide majanduskriisivastaseid meetmeid ja mille eesmärk on hoogustada tegevust ja seista vastu finantssektori raskele olukorrale, keskendutakse peamiselt teadus- ja arendustegevusesse tehtavatele investeeringutele ning investeeringute edendamisele. Toon kolm näidet: algatus "Tuleviku tehased”, mis on seotud Euroopa tööstusbaasi kaasajastamisega, mida finantseeritakse 1,2 miljardi euro ulatuses; algatus "Energiatõhusad hooned”, milleks on eraldatud 1 miljard eurot; ja "Roheliste autode ehitamise partnerlus”, milles on teadustegevuse tarbeks eraldatud samuti 1 miljard eurot lisaks 4 miljardile eurole muudeks majandusmeetmeteks.
Komisjon on juba alustanud järgmise kasvu- ja tööhõivestrateegia ettevalmistamist. Ma võin ilma saladust reetmata - sest president Barroso juba arutas seda oma suunistes - öelda, et teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon mängivad järgmises kasvu- ja tööhõivestrateegias võtmerolli.
Mul on veel üks kommentaar innovatsiooniga seoses. Teaduspoliitika osas on Euroopa tegelikult üsna heal positsioonil. Meil on head, mõningatel juhtudel suurepärased teadustegevuse alased ressursid. Me oleme saavutanud ka väga häid tulemusi tehnoloogilise arengu vallas. Kuid loomulikult võiksime me innovatsiooni valdkonnas paremaid tulemusi näidata. Kui me mõistame innovatsiooni kui toodete, teenuste, disaini ja meetoditega seotud teadus- ja arendustegevuse praktikas rakendamist, teiste sõnadega seal, kus praktiline rakendamine on võimalik, siis näeme ikkagi tohutut potentsiaali luua Euroopas lisakasvu ja lisatöökohti. Seetõttu teatas komisjon sellel aastal, et kavatseb esitada "innovatsiooniakti”. "Akt” on selles tähenduses uus poliitiline dokument, mille me esimest korda töötasime välja seoses väike- ja keskmise suurusega ettevõtetega - te ju mäletate väikeettevõtluse akti - ja me esitame nüüd innovatsiooniakti, milles ühendatakse suureks paketiks seadusloomega seotud meetmed, poliitilised algatused ja poliitiliselt siduvad suunised.
Ma olen püüdnud seda tööd juhtida viisil, et uuel komisjonil oleks vabadus otsustada, kuna ta soovib innovatsiooniakti esitada. Te mõistate, et mina ei saa seda ette otsustada - otsuse teeb komisjoni uus koosseis. Ent ettevalmistavad tööd on hästi edenenud ning ma usun, et võin kindlalt väita, et parlament hakkab innovatsiooniaktiga seotud teemat arutama järgmisel aastal.
Lubage mul lõpetuseks öelda, et viimastel aastatel oleme üldiselt olnud laial rindel hea edasimineku tunnistajaks, ehkki see on olnud väga korrapäratu. Selles osas on siiski vaja võtta erapooletu seisukoht. Näiteks ei saa me eeldada, et uued liikmesriigid suudaksid hoobilt kulutada vanade liikmesriikidega sama suure protsendi oma sisemajanduse kogutoodangust teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile. Mul on siiski väga hea meel, et uued liikmesriigid, eelkõige need, kellel on kõige rohkem vaja järele jõuda, teevad vahet tasa kõige kiiremini, nii et üldiselt on minu arvates areng olnud positiivne.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tänan teid informatsiooni ja vastuse eest. Ma sooviksin küsida komisjonilt, kas ta kavatseb arutada Euroopa pangandusasutustega võimalust anda tagatisi ja soodusintressiga laenu teadus- ja arendustegevusega tegelevatele ettevõtetele ja projektidele, mida praegu peetakse väga riskantseks. Lisaks ei ole väike- ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks kuigi sobivad Euroopa teaduskavad, nagu seitsmes raamprogramm, milles rakendatakse kuni 50% ulatuses kaasrahastamist. Ma tahaksin komisjonilt küsida, kas ta kavatseb neid kavasid muuta, et suurendada väike- ja keskmise suurusega ettevõtete osalust.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Kolleeg Ţicău, see on väga oluline küsimus ja mul on hea meel, et saan teile öelda, et komisjon just nii arvabki ja on seega just nii ka tegutsenud. Ma tahan korrata, et meie väike- ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks on olulise tähtsusega probleem riskikapitali leidmine, mida on vaja teadus- ja arendustegevuse eest tasumiseks. Selles valdkonnas on välja töötatud kaks tähtsat dokumenti, nimelt konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ja programm JEREMIE.
Mõlemal juhul on käsitletav teema sama, nimelt alandatud määraga krediidi mobiliseerimine vastavalt Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kaudu riskikapitali - teiste sõnadega ärikapitali vahetu osaluse - ning tagatiste abil eesmärgiga suurendada selle krediidi kättesaadavust väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele. Need on väga suured investeerimisprogrammid, milles osalevad sajad tuhanded Euroopa ettevõtted.
Ma olen kindel, et te mõistate, et Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond ei suuda hallata iga üksiku krediidi andmisega seotud üksikasju. Sellepärast toimub see vahendajate kaudu, kelleks tavaliselt on liikmesriikides asuvad pangad. Minu käsutuses olevate kõige värskemate andmete kohaselt on olukord selline, et oleme kõigis liikmesriikides jõudnud punkti, kus riigi pangasüsteem on sellesse poliitikasse lõimitud ning ühenduse eelarvest eraldatud rahalisi vahendeid taotlevatel ettevõtetel on võimalik saada nimetatud vahendeid oma riigi pangasüsteemi kaudu.
Paul Rübig
(DE) Minu küsimus on seotud eurotähtede kontseptsiooniga, mida me rakendasime EUREKA raames ja mille abil oli eelkõige võimalik kiirelt ja tõhusalt teha eraldisi väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele. Kas te usute, et kõnealust programmi on võimalik laiendada? Lisaks, mis on teie arvates teadustegevuse kaheksanda raamprogrammiga seotud väljakutsed, milles arutatakse ideed eraldada tulevikus 50 miljardit eurot energiatõhususe uurimiseks eelkõige seoses väike- ja keskmise suurusega ettevõtetega.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Kolleeg Rübig, te loomulikult teate mu vastust, kuid ma tänan teid selle küsimuse esitamise eest. Jah, ma usun, et on võimalik laiendada kõiki meie programme, mille eesmärk on parandada rahaliste vahendite kättesaadavust väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele. Nende programmide tulemused on olnud väga positiivsed ning seetõttu peaksime neid laiendama. Ma tahaksin paluda teil mõista asjaolu, et ma ei taha kommenteerida teadustegevuse kaheksanda raamprogrammi prioriteete. Esiteks ei kuulu see minu kohustuste hulka, nagu teate, kuid teiseks oleks minust kohatu püüda ennetada uut komisjoni, mida hakatakse moodustama.
Ma saan öelda ainult praeguse komisjoni seisukoha teie küsimuse põhieelduse osas, mis on, et meie teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitikas keskendutakse järgmisel kümnel aastal energiatõhususe, taastuvenergia ja laiemas plaanis tehnoloogia valdkondadele, mis sillutavad teed jätkusuutlikule elustiilile ja majandusele.
Te tunnete mind piisavalt hästi, et teada, et ma olen alati väitnud, et energiatõhususe suurendamine on tõenäoliselt kõige odavam ja tõhusam jätkusuutlikkuse programm, kuna see võimaldab meil suhteliselt väikeste kuludega väga palju saavutada. Seetõttu, kui uus komisjon esitab konkreetsed ettepanekud selles suunas liikumiseks, siis on tal tegelikult võimalik toetuda praeguse komisjoni tehtud tööle ja poliitikale.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Eelkõige ravimitööstuses on loomulikult teadus- ja arendustegevus võtmetähtsusega uuenduslikkuse ja haiguste vastu võitlemisega seoses, millest omakorda lõikavad kasu ELi kodanikud. Mida võtab komisjon ette ravimifirmade suhtes, kes üritavad meditsiinisektoris kärpida paralleelkaubandust? Kas ta liigitab sellised meetmed konkurentsivastasteks?
Günter Verheugen
Kolleeg Mölzer, seda küsimust lihtsalt ei teki, kuna seda uuriti põhjalikult ja selle osas tehti otsus seoses farmaatsiapaketiga, mille komisjon eelmisel aastal esitas. Meil on selles küsimuses olemas Euroopa Kohtu selge ja ühetimõistetav praktika, mille kohaselt kuulub ravimite paralleelkaubandus siseturu vabaduse hulka ning seega puudub selle vastu võitlemiseks õiguslik alus.
Eelmisel aastal komisjoni poolt esitatud farmaatsiapaketis ei kehtestata konkreetseid eeskirju, mis võiksid paralleelkaubandust negatiivselt mõjutada. Ravimitootjate suhtes kehtivad täpselt samad reeglid nagu paralleelkaubitsejate suhtes seoses väga tähtsate ja kaugeleulatuvate ettepanekutega, mis käsitlevad kaitset võltsravimite vastu seaduslikus tarneahelas. Puudub igasugune diskrimineerimine. Ma ei tea kedagi komisjonist, kes kavatseks selle küsimusega tegeleda.
Teema: Tarbija teavitamine energiahindadest
Komisjon avas hiljuti Londonis kodanike energiafoorumi teise kohtumise. Tarbijakaitse volinik rõhutas oma pöördumises, et energiatarbijate jaoks on väga tähtis saada gaasi- ja elektriarveid, mis on parimad energiatarbimise näitajad, kui need on lihtsad ja täpsed ning võimaldavad tarnijaid omavahel võrrelda.
Kas komisjon võiks täpsemalt selgitada, kuidas ta kavatseb iga-aastaseid avalikke kohtumisi kõrvale jättes kohustada energiatootjaid ja -turustajaid saavutama seda kodanike jaoks tähtsat eesmärki, kui komisjon keeldus vastu võtmast energiatarbijate hartat, mille kohta parlament ettepaneku tegi?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Vastuseks Marc Tarabella esimesele küsimusele energiahindade kohta võin öelda, et energia siseturu kolmanda paketi vastuvõtmisega on oluliselt tõusnud kodanike tähtsus energia siseturul. Uued meetmed on kavandatud parandama energia jaeturu toimimist ning suurendama tarbijate kaitset. Kõnealuseid teemasid arutati ja nende kohta tehti järeldusi kodanike energiafoorumil, mis loodi eesmärgiga parandada jaeturu toimimist üksiktarbija kasuks.
Foorumi, millel osalesid tarbijate, tööstuse, riiklike energiareguleerijate ja riikide administratsioonide esindajad, eesmärk on parandada energiaalaste õigusaktide rakendamist ning sellel võidakse välja töötada eetikakoodeksi elemendid, millel on tööstusele isereguleeriv ja isegi pooleldi siduv mõju. Selles kontekstis asutati foorumi esimesel kohtumisel 2008. aastal arvete töörühm. Töörühma soovitused on näiteks heast arvete esitamise tavast ning need esitati ja kinnitati foorumi teisel kohtumisel 2009. aastal. Energiareguleerijad ja tööstus annab arve esitamise soovituste elluviimisest aru järgmisel foorumil, mis eeldatavasti leiab aset 2010. aasta sügisel.
Energia siseturu kolmandas paketis esitleti ka uut tarbijate teavitamise vahendit - Euroopa energiatarbija kontroll-lehte. Kontroll-leht on vahend, mis aitab liikmesriikide tarbijaid nende õigustest - eriti arvega seotud õigustest - teavitada ning on abiks energiaalaste õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel. Eesmärk on anda tarbijatele lihtsustatud, täpset ja praktilist teavet kohalike energiaturgude kohta. Energiareguleerijate pädevuse ühtlustamine tarbijakaitsega seotud küsimustes, mille tulemusel teostatakse aktiivset turujärelevalvet, suurendab veelgi tarbijate kaitset.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja! Volinik, oma vastuses rääkisite te tegelikult kolmanda energiapaketi, mille üle teostatakse tihedat järelevalvet, tulemuste teisest aruandest 2010. aasta sügisel.
Te teate väga hästi, et vahepealsel ajal esitatakse tarbijaorganisatsioonidele ja riiklikele reguleerijatele tuhandeid kaebusi seoses gaasi- ja elektriarvete täieliku läbipaistmatusega nii hindade kui ka reaalse tarbimise osas. See toimub ajal, mil nii komisjon kui ka liikmesriigid rõhutavad oma energiaplaanides ühtemoodi vajadust vähendada tarbimist ning hinnavõrdluse võimalikkust eesmärgiga vahetada tarnija välja. See oli liberaliseerimise põhieesmärk.
Seetõttu, volinik, asun ma kohe asja juurde ja küsin teilt, mis meetmeid - ja ma kasutan siinkohal mitmuse vormi - kavatseb komisjon lühikeses perspektiivis võtta, et need puudused kõrvaldada. Ma osutaksin ka sellele, et komisjon lükkas tagasi energiatarbijate harta, mille kohta parlament ettepaneku tegi - selle ettepaneku tegi Mia De Vits - ja mida te ise olite eelnevalt soovitanud.
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Marc Tarabella, te keskendusite oma küsimuses suures osas sellele, miks hartast loobuti. 2007. aasta juulis algatati avalik konsultatsioon pealkirjaga "Euroopa energiatarbijate harta suunas”. Konsultatsiooni tulemused näitasid, et olemasolevate energiatarbijate õiguste kohta teatakse väga vähe.
Mõttest koostada harta, mis koondaks ühte õigusakti tarbijaõigused, mis praegu on sätestatud erinevates Euroopa direktiivides ja arvukates riiklikes rakendusaktides, loobuti juriidilistel põhjustel. Olemasolevates Euroopa õigusaktides sätestatud energiatarbijate õigused on juba juriidiliselt siduvad.
Te küsisite, miks ei võiks kõigile tarbijatele olla standardne arve. Meie arvetega tegelev töörühm, mis loodi esimesel kodanike energiafoorumil, kinnitas, et tuleb säilitada tööstuse õigus iseregulatsioonile, mis soodustab uuendusi arvete esitamises. Samal ajal tuleks tagada tarbijatele pakutavate hindade ja teenuste suurem läbipaistvus ja võrreldavus.
Arve täpsus on tihedalt seotud mõõtesagedusega. ELi õigusaktid ei määratle arvesti näidu lugemise sagedust. Ent kaudselt käsitletakse seda arukate arvestitega seoses.
Ma tahaksin samuti rõhutada seda, et kodanike energiafoorumi ajal kiitsime me heaks arve esitamise hea tava soovitused, mille eesmärk on anda tarbijatele lihtsat ja selget teavet gaasi- ja elektriarvete kohta.
Tänu tarbijaturu tulemustabelile, milles me uurisime erinevaid tarbijaturge, märkasime me, et kõige rohkem kaebusi laekub meile elektriturult. Teisel kohal on finantsturud ja kolmandal kohalik transport.
Sellepärast algatas komisjon põhjaliku elektri jaeturu uuringu, mille tulemused esitab ta 2010. aasta foorumil. See on tarbijaturu tabeli tulemuste elluviimise teine kiht ja ma usun, et tulevikus on see endiselt meie üks parimaid vahendeid jaeturu toimimise diagnoosimiseks, eelkõige antud juhtumiga seoses, mis on nii oluline ja üldist huvi pakkuv küsimus ja väga suures osas seotud teenustega.
Chris Davies
Kas ma võin jätkata küsimusega: me teame, et kodumajapidamistes peitub tohutu energia kokkuhoiu potentsiaal. Ma uurin oma elektriarvet, uurin seda huviga, sest ma tahan kokku hoida, kuid ausalt öeldes ajab see arve mind segadusse.
Kui mina olen segaduses, siis kahtlustan, et ka paljud minu valijad on segaduses. Iseregulatsioonist ei piisa. Selgitamine on valdkond, milles Euroopa Liit võib tõeliselt midagi ära teha ja ma arvan, et inimesed kõikjal tervitaksid seda ning abistaksid meid suurel määral sellega, et üritavad vähendada globaalset soojenemist.
Palun viige see küsimus tagasi komisjoni ja mõelge selle üle uuesti järele.
Franz Obermayr
(DE) Selle aasta esimesel poolaastal kukkusid gaasitarnijate kütteõli hinnad kuni 40%. Ent selle positiivne mõju tarbijale oli marginaalne, kuigi see on eriti oluline just aasta külmemas osas.
Mis samme astub komisjon, et tagada, et ka tarbijad saaksid positiivsest hinnamuutusest kasu?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Me teame, et komisjon ei kehtesta hindu. Mida me saame teha ja mida me oleme kohustunud tegema, on muuta hinnad läbipaistvaks.
Ühes hiljutises direktiivis - 2007. aasta tarbijakrediidi direktiivis - palusime me pankadel kehtestada ühtne metodoloogia intressimäära arvutamiseks, mille alusel oleks tarbijatel võimalik pakkumisi võrrelda ja leida endale sobivaim lahendus. Meil on kasutada mitmeid vahendeid; jutt on ebaausatest kaubandustavadest ning selle direktiivi keskmes on just nimelt hindade läbipaistvus.
Meil on veel teinegi horisontaalne direktiiv ebaausate kaubandustingimuste kohta, mis käsitleb seda, kas tingimused on seotud lubamatu ja alusetu rikastumisega. Ma usun, et vihjasite küsimust esitades sellele.
See küsimus on meie võimuses ja me peame ka tegema kõik selleks, et tagada, et kõigis Euroopa liikmesriikides toimuks jõustamine ühtemoodi hästi, sest kõnealused direktiivid sõltuvad kõik väga suures osas sellest, kuidas neid rakendatakse. Sellepärast teen ma Euroopa Komisjonile ettepaneku jõustamist käsitleva teatise kohta. Selles osas on tegemist uuendusega, kuna tavaliselt kannavad jõustamise eest hoolt liikmesriigid, kuid meil on vaja võrrelda tulemusi ning seada eesmärgid, mis on muide - seoses eelmise küsimusega, mis oli arvestite ja arusaamise kohta - see põhjus, miks me nii otsustavalt julgustame arukate arvestite projekti. See ei ole üle-euroopaline algatus, kuid sellised riigid nagu eesistujariik Rootsi on selle valdkonna pioneeride seas. Ma saan vaid julgustada kõiki heitma pilku sellele näitele ja seda maksimaalselt ära kasutada. See võib samuti viia teiste küsimusteni, nt kuidas arvutada süsinikujälge, mille me kõik energiatarbimise kaudu jätame.
Minnes teiste valdkondade juurde, komisjon on viimasel ajal teinud palju rohkem seoses energiatõhususe märgistamise ja hinnavõrdlusega, julgustanud selleks tarbijaindeksite kasutamist, nagu nt tehakse Itaalias ja teistes riikides, sest tegemist on ka väga hea teenusega, mida osutatakse Interneti kaudu ja mis aitab tarbijatel võidelda parema hinna eest.
Ent selleks, et see teoks saaks, on meil vaja piiriülest ostu ja kättesaadavust. Piiriülene kaubandus Interneti teel moodustab praegu Euroopa Liidus ainult 9%, nii et meil on tõepoolest kohustus viia lõpule siseturu teine etapp ehk jaeturg. See valdkond on üks siseturu puuduvatest lülidest ning ma loodan väga, et parlament ja komisjon kiirendavad tarbijaõiguste direktiivi alusel esitatud väga olulise direktiivi väljatöötamist eesmärgiga kehtestada reeglite kogumik, mis suurendaks kindlust ja usaldust - tarbijate ja ettevõtete vaatenurgast - ning tõstaks Euroopas selle piiriülese kaubanduse väga viletsat taset.
Teema: Toidu märgistamine tarbijate jaoks
Kas komisjon võiks anda ülevaate selle kohta, milliseid uuringuid või aruandeid on ta teinud toiduainete kohta, mis on väidetavalt tervisele kasulikud, ja kas mõningaid nendest toiduainetest on tarbijate kaitse eesmärgil uuritud või kontrollitud, et tõestada nimetatud toodete tervisele kasulike omaduste kohta tehtud väidete tõepärasust?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Pärast liikmesriikidelt ja sidusrühmadelt vastava taotluse saamist tegi komisjon ettepaneku võtta vastu määrus toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, mille parlament ja nõukogu 2006. aasta detsembris vastu võtsid.
Määruse eesmärk on just tagada, et toidu kohta esitatavad toitumis- ja tervisealased väited on tõesed ja selged ning põhinevad üldiselt tunnustatud teaduslikel tõenditel, millega tagatakse tarbija piisav kaitse. Seetõttu on komisjoni eesmärk kehtestada lubatavate tervisealaste väidete nimekirjad ning ajakohastada lubatavaid toitumisalaseid väiteid. Määruses kehtestatakse loa andmise menetlus, mis tagab, et esitatakse ainult teaduslikult põhjendatud tervisealast teavet.
Kõnealune menetlus hõlmab kõigepealt Euroopa Toiduohutusametit, kes hindab tervisealaste väidete põhjendatust; teiseks komisjoni, kes teeb ettepaneku meetmete projekti kohta, millega vastavalt antakse või anta luba kasutada tervisealaseid väiteid; ning kolmandaks liikmesriike, kes annavad regulatiivkomitees oma arvamuse meetmete kohta.
Komisjon on praeguseks vastu võtnud neli määrust, millega on tervisealaseid väiteid lubatud kasutada või need tagasi lükatud. Sarnaseid meetmeid võetakse ka edaspidi vastu kooskõlas Euroopa Toiduohutusameti poolt tervisealastele väidetele antavate hinnangutega, millega tagatakse, et tarbijaid ei eksitata.
Jim Higgins
(GA) Ma sooviksin volinikku vastuse eest tänada. Ma tervitan uurimust ja Euroopa Toiduohutusameti korraldatud toiduainetetööstuse uuringut, kuna praeguseks on tõestatud, et ostjad on nõus maksma rohkem raha toidu eest, mis on tervisele kasulik.
Lõppude lõpuks on kõige tähtsam, et me peame uutest reeglitest kinni ja avaldame erinevatele ettevõtetele survet, et nad oleksid täiesti ausad esitatava teabekoguse osas, et nad ei valetaks inimestele, kes nende tooteid ostavad.
Joaquín Almunia
komisjoni liige. - Ma saan lugupeetud parlamendiliikmega vaid nõustuda. Täpselt sellel põhjusel me selle määruse ettepaneku tegime.
Pean ütlema, et meid hämmastas saadud taotluste arv. Me ootasime mõndasadat, aga saime 44 000 väidet. Me koondasime need 44 000 neljasse tuhandese gruppi, mille me esitasime arvamuse saamiseks Euroopa Toiduohutusametile (EFSA). Seetõttu ei saa EFSA kinni pidada 2010. aasta detsembriks määratud tähtajast, kuna ei jõua kõigi 4000 väite uurimisega selleks ajaks valmis.
Kuid ma arvan, et tarbijate jaoks on väga luline, et me selle protsessi lõpule viime ja et nad teaksid täpselt tervisealaseid väiteid nähes, ja nad näevad poes toiduaineid, mille kohta on esitatud tervisealaseid väiteid, et nad teaksid kindlalt, et need väited põhinevad teadusel ja ei ole eksitavad.
Janusz Wladyslaw Zemke
(PL) Sooviksin tänada volinikku antud info eest - see, mida teete, on tõepoolest väga oluline.
Üle 40 000 ettevõtte on taotlenud otsust, mis kinnitaks, et nende tooted vastavad kõrgeimatele nõudmistele ja kriteeriumidele. Ent mis saab, kui nad antud kinnituse saavad, samas kui praktikas tooted teatud aja pärast märgistel kirjeldatud nõudmistele ja parameetritele ei vasta? Mis võetakse ette, seda eriti suurte rahvusvaheliste ettevõtete puhul? Nad on hankinud nõusoleku ja kinnituse ning teatavad sellest oma märgistel, kuid tegelikkus on täiesti teistsugune. Mis saab siis?
Paul Rübig
(DE) Sooviksin huviga kuulda, kuidas kavatsete, et kohapeal müügiks pakutavaid tooteid märgistataks ning turustataks vastava värskuse ja kõrge kvaliteediga?
Andeoulla Vassiliou
komisjoni liige. - Minu vastus viimasele küsimusele on "ei”, tegemist on täiesti erineva asjaga. Asi on toote päritolus. Nüüd räägime tervisealastest väidetest. Kui tootja väidab, et toode on tervisele kasulik, ühel või teisel põhjusel, siis tuleb teaduslikult põhjendada, et see tegelikult nii on.
Mis puudutab teist küsimust, siis muidugi vaatab Euroopa Toiduohutusamet taotlemise ajal esitatud tervisealased väited läbi lähtuvalt taotlemise hetkel antud teaduslikest tõenditest.
Ilmselt on, et kui väide esitatakse lähtuvalt teaduslikest tõenditest ning tootja muudab toodet, on selgelt tegemist pettuse küsimusega ning selle tootja vastu rakendatakse meetmeid, sest ta mitte ainult ei eksita valikust, vaid ka petab avalikkuselt raha välja.
Teema: Erinevused tarbijaõigustes
Valijad pöörduvad väga sageli oma parlamendiliikmete poole tarbijaõiguseid puudutavate küsimustega, mis neil tekivad mõnes muus liikmesriigis elades või reisides. Mida volinik ette võtab, et edendada Euroopa Liidu liikmesriigiti erinevate tarbijaõiguste tundmist ja mõistmist?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Küsimus on erinevuste kohta tarbijaõigustes ning väga õigeaegne. Kõikides liikmesriikides on institutsioone ja organisatsioone, kelle ülesandeks on edendada kodanike teadmisi ja arusaamist tarbijaõigustest.
Ülevaadet antud riiklikest institutsioonidest ja organisatsioonidest on kättesaadav veebisaidilt. Muidugi saan samuti teile veebisaidi anda. See on http://ec.europa.eu/consumers/empowerment/cons_networks_en.htm ja tõesti väga huvitav sirvida.
Komisjon edendab teadlikkust tarbijaõigustest erinevate vahendite kaudu. Oleme sponsoriks ELi hõlmavale tarbijakeskuste võrgule, mis pakub tarbijaile infot nende õiguste kohta piiriüleste sisseostude tegemisel ning toetab neid hüvituse taotlemisel, kui midagi valesti läheb. Keskuste veebisaidid, flaierid ja brošüürid selgitavad tarbijaile, mis nende õigused on näiteks Internetis sisseoste tehes, autot rentides või teises liikmesriikides puhkusereise broneerides.
Seetõttu soovitaks komisjon, et Euroopa Parlamendi liikmed suunaks oma valijaid vastavas riigis asuvasse Euroopa tarbijakeskusse. Lisaks viib komisjon äsja ELiga liitunud liikmesriikides läbi teabekampaaniaid tarbijaõigustest teadlikkuse tõstmiseks ja riiklikke organisatsioonide ning institutsioonide propageerimiseks, kust tarbijail on võimalik leida täiendavat abi.
Komisjon edendab teadmisi õigustest ka oma tarbijaharidusalgatuste kaudu, nagu näiteks "Euroopa päevik", mis on suunatud 15-18 aasta vanustele õpilastele, ja Dolceta - täiskasvanuile ja õpetajaile suunatud veebisait.
Viimasena, kuid mitte vähemtähtsana esitas komisjon 2008. aasta oktoobris oma ettepaneku tarbijaõiguste direktiivi vastuvõtmiseks, mille üle hetkel parlamendis ja nõukogus läbirääkimisi peetakse.
Antud direktiiv, kui ta vastu võetaks, vähendab praegust tarbijaõigustiku killustatust ja kindlustab, et kõik ELi tarbijad saaks kaasu ühestainsast komplektist tarbijaõigustest, ning see muudaks kergemaks üle-euroopaliste tarbijaõigusi puudutavate kampaaniate teostamise.
Hetkel teostab komisjon tarbijaile müügikohas antavat infot puudutavaid uuringuid ja tutvumisuuringuid ning kavatseb enne konkreetsete meetmete ettepanemist pidada nõu jaekaubandusasjatundjate, tarbijaorganisatsioonide ja teiste teemale lähimate sidusrühmadega.
Mul on samuti uudiseid, mis meie jaoks väga olulised on. Meil on Dolceta veebisaidil kaks uut laiendust. Oleme sinna veel kaks valdkonda lisanud: üks on säästlik tarbimine ja teine on üldhuviteenused, seega oleme laienemas.
Gay Mitchell
Tänan volinikku vastuse eest. Kas võin volinikult küsida, kas ta on teadlik inimestest, kes, nagu ta mainib, ostavad Internetist näiteks hotellide püsikliendikaarte või mida iganes see endast ei kujutaks, ja sattuvad tõelistesse raskustesse, kui üritavad leida kedagi, kes pretensioonile tegelikult vastaks? Olemas võib olla postkastinumber, ent harva telefoninumber või korralik e-posti aadress. Volinik, kas nõuate kõigilt kaupade müüjatelt, et neil oleks otsekontaktnumber, kust probleemide esinedes inimesed saavad võtta otse ühendust nendega, kes neile vigased kaupu või teenuseid müünud on?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - See on vägagi liikmesriikide ametivõimude pädevusalas. Komisjon saaks nõuda, et talle näidataks, et sellega tegelevad ametivõimud on olemas. Meil on selliste ametivõimude võrgustik. Kogume aeg-ajalt infot, kuid subsidiaarsuse tasandil meie fookus on sellel, mida saaksime teha ära piiriülesel või üle-euroopalisel tasandil. Muidu on see riigiti väga jaotunud. Tegemist on osaga haridusest ja, nagu teame, on haridus vägagi liikmesriikide kätes.
Pretensioonide osas kogun kokku kõik pretensioonid ja tarbijaturgude tulemustabeli raames vaatan, mis tasandil need pretensioonid on, võrdlen neid tarbijarahuloluga ning seejärel teen vajalikud järeldused selle suhtes, kuidas tarbijaid koheldakse. Teil on täiesti õigus, et meil on vaja võrrelda, kui palju pretensioone erinevates valdkondades laekub. Seepärast panemegi ette - ja me töötame selle kallal - Euroopa ühtse pretensioonivormi, sest infot, mis hetkel X-riigis ametivõimudeni jõuab, ei koguta samamoodi, nagu seda kogutakse Z-riigis. Kui meil antud ühtne pretensioonivorm on, pole see selleks, et komisjonist mingisugune ombudsman saaks, vaid selleks, et arendada poliitikat antud pretensioonidest lähtuvalt ja olla kodanike jaoks olulisem. Minu arvates on tegemist tuleviku seisukohast väga olulise projektiga.
Meil on tõesti üsna piiratud õigused sekkumiseks sellesse, kuidas liikmesriigid riiklikke pretensioone menetlevad ja kuidas nad reageerivad. Saaksime teha tulemustabeli ja seada võrdlusnäitaja, kuid konkreetse liikmesriigi olemasolu me asendada ei saa.
Olen väga aldis jätkama Euroopa Komisjonis ühes parlamendiga, et seada võrdlusnäitajad ja mõõta, kuidas tarbijaid koheldakse ning kuivõrd liikmesriigid antud poliitikasse investeerivad. Minu arvates on tegemist väga hea investeeringuga, eriti nüüd, majanduslikult rasketel aegadel, et näha, kuidas tarbijaid koheldakse, sest see annab turu kohta head infot.
Malcolm Harbour
Austatud juhataja! Tahtsin iseäranis täna õhtul siin olla, sest minu arvates on tegemist volinik Kuneva viimase võimalusega volinikuna meie ees sõna võtta, ning tahtsin esitada kaks küsimust.
Esiteks, kas ta on minuga nõus, et tarbijainfo ja aktsioonid ja tema töö on järsult kasvanud tema ametiaja jooksul esimese volinikuna, kelle vastutusala keskmeks on konkreetselt tarbijad?
Teiseks, kas ta oleks samuti minuga nõus, et on täiesti eluliselt oluline, et järgmises komisjonis oleks meil edasi volinik, kes on pühendunud tarbijakaitseküsimustele? Oleme kuulnud ärevusttekitavaid kuuldusi, et see ei pruugi uues komisjonis nii olla, ning tahtsin anda talle võimaluse meiega täna õhtul oma seisukohti jagada.
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Mul oli au kolleeg Harbouriga koostööd teha, mis oli suur rõõm, nii et palun lubage mul end konkreetselt ja isiklikult tänada sellise võimaluste eest möödunud kolme aasta jooksul. Uskuge mind, jään edasi väga pühendunuks turumajanduspoliitikuks, sest turg pole lihtne, vaid teatavat liiki labor tsiviilõiguste seisukohast. Mul on väga hea meel, et oleme niivõrd lähedal samadele õigustele, mis on nüüd kogu inimkonnale niivõrd olulised - keskkonnaalased õigused.
Tarbijaportfell on tõesti väga oluline. Ta puudutab turgu ja jaeturgu, kuid on veel midagi, midagi lisaks, milleks on õiguste küsimus, jõustamine, tarbijate pretensioonid ja see, kuidas kujundada asjakohasemat poliitikat.
Olen täielikult kindel, et president Barroso leiab õige tasakaalu, sest oma sõnavõtus ütles ta, et meil on tarvis leida siseturul üles puuduvad lülid. Minu arvates on üheks antud puuduvatest lülidest jaeturg. Olen täielikult kindel, et president pöörab nii või teisiti tarbijakaitseküsimustele täit tähelepanu, ning olen veendunud, et poliitika jääb väga stabiilseks. Ent kindlasti annan sõnumi edasi.
Teema: Autorendiettevõtted
Kas Euroopa Komisjon kiidab heaks autorendiettevõtete tava, mille kohaselt nõutakse tarbijatelt enne rentimist paagitäie kütuse eest maksmist, olenemata tõsiasjast, et kui tarbija tagastab auto rendiettevõttele näiteks pooltäis paagiga, siis seda tarbijale ei hüvitata?
Kas see tava on kooskõlas reisipakettide direktiiviga (90/314/EMÜ)?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Komisjon on autorendiettevõtete antud tavast teadlik ja on vastanud reale teistele parlamendi küsimustele ning kodanike pretensioonidele selle suhtes. Paljud neist laekuvad isiklikult mulle.
Olen ennem öelnud, et taoline tava on vastuvõetamatu, kui selle tulemusena maksavad tarbijad kütuse eest, mida nad kasutanud pole, ilma et neid eelnevalt selgelt teavitatud oldaks. Reisipakettide direktiiv kohalduks ainult, kui autorent kuulub puhkusereisi paketti. Ent reisipakettide direktiiv antud konkreetset küsimust ei reguleeri. Teisest küljest võivad antud tavad olla vastuolus ebaausate kaubandustavade direktiivi ja ebaõiglaste lepingutingimuste direktiiviga.
Esiteks ei tohi ebaõiglaste lepingutingimuste direktiivist lähtuvalt tüüptingimused tarbijate kahjuks oluliselt tasakaalustamata olla. Pealegi tuleks koostada lepingutingimusi selges ja arusaadavas keeles. Võib väita, et punkt, mille tulemusel tarbijad maksavad praktikas millegi eest, mida nad tarbinud pole, on ebaõiglane.
Teiseks kohustab ebaausate kaubandustavade direktiiv ettevõtjaid täitma ametialase hoolikuse standardit. Ettevõtjad peavad olema osutatava teenuse põhiomaduste osas avatud ja otsekohesed. Autorendiettevõtted, kes ei teavita kliente, et tarbimata kütuse eest raha tagasi ei saa, rikkuvad võib-olla antud direktiivi. Antud tava võib pidada ka ametialase hoolikuse standardiga vastuolus olevaks, millele vastamist antud direktiiv ettevõtjailt nõuab.
Ent lugupeetav liige peaks olema teadlik, et on riiklike õiguskaitseasutuste kohustuseks kindlaks teha, kas taoline tava on ebaõiglane ja rikkuvad ettevõtted vastutusele võtta. Komisjonil puuduvad jõustamisvolitused; ent piiriüleseid teenuseid ostnud tarbijad võivad kaevata asukohariigis Euroopa tarbijakeskusse, kes peaks suutma aidata neil teistes ELi riikides asuvatelt ettevõtjatelt hüvitust saada.
Ent usun, et meil on tarvis teha kõik võimalik, kindlustamaks, et õigusaktides poleks möödahiilimisvõimalusi ja et tarbijaile ei saaks osaks ebaõigluse, lootusetuse ja abituse tunne.
Pat the Cope Gallagher
Lubatagu mul volinikku vastuse eest tänada ja soovida talle edu ettevõtmistest, millega ta käesoleva komisjoni järel tegelda otsustab.
Antud tava on valdav kogu liidus, et autot rentivad tarbijad tunnevad, et nende tehakse mõistlikku kaupa - saame aru kindlustuse küsimusest, mis on ülioluline, kuid kuulevad siis, et peavad auto tühjana tagasi viima.
Peab olema mingi direktiiv, mida ettevõtted rikuvad. Minu arvates ei piisa, et komisjon ütleb, et antud asja saab lahendada erinevates riikides tarbijakeskusega suheldes. Minu arvates on tegemist suurema probleemiga. Edastada tuleks väga selge sõnum, et tegemist on väljapressimisega. Inimesed, kes puhkusereisil käivad, lihtsalt viivad auto sihtkohta ja naasevad; tean paljusid oma valijatest, kes on kasutanud 15 euro eest bensiini, ent see läheb neile maksma 60 eurot. Vahe on 45 eurot, sest keskmise auto puhul maksab bensiinipaagi täitmine 60 eurot.
See on midagi, mille minu arvates käsile peaksime võtma, ning loodan, et ametisse asuv komisjon ja volinik võtavad selle enda kanda ja teevad selle suhtes ära midagi praktilist.
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Nagu teatavaks tegin, on riiklike ametivõimude kohustuseks asjakohaseid seadusi jõustada ning ükskõik kui kriitilised me oma Euroopa institutsioonide suhtes pole, tuleb meil minu arvates silmas pidada, et tegutseme subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt ning et on teatavaid valdkondi, kus komisjon otse meetmeid rakendada ei saa.
Minu arvates oleks väga kohane, kui samuti rõhutaksime liikmesriikide vastutust; muidu tuleb minu arvates parlamendist head lugu, sest hetkel tegeleb siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon (IMCO) tarbijakaitset käsitleva omaalgatusliku aruandega, mille raportöör on pr Anna Hedh. Nagu eelmisel IMCO komisjoni kohtumisel kokku lepiti, katab antud omaalgatuslik aruanne nii tarbijaturu tulemustabelit kui õigusaktide jõustamist, millest hetkel räägime, mille kohta komisjon oli väljastanud teatise 2. juulil 2009.
Tegeleme jõustamisega, ent ilma liikmesriikideta on väga raske edu saavutada. Kuid tunnistan täielikult probleemi tõsidust - uskuge mind, jagan seda sama ärevust, saades palju pretensioone, ilma et oleks üks praktiline joon küsimuse lahendamiseks liikmesriigi asemel.
Seán Kelly
Rentisin siin parlamendis esimeseks päevaks Frankfurdist auto. Paak oli täis ja ettevõtte poolt kinni makstud. Tagasi pidin viima uuesti täispaagiga. See on lihtsakujuline parim tava. Kas komisjon saab kindlustada või soovitada, et sea tava rakendataks kõikjal Euroopa Liidus? See on õiglane, see on läbipaistev ja see on kohane.
Malcolm Harbour
Tegemist on valdkonnaga, mida isiklikult autorendiettevõtetega arutanud olen. Peale selle on teisi küsimusi: näiteks ootamatult kõrge iseloomuga kahjutasunõuded ning ülevaatamata autod. Soovin seetõttu teada, kas komisjon oleks minuga üht meelt, et teenuste piiriülese osutamist käsitleva teenusedirektiivi sätteist lähtuvalt ergutatakse liikmesriike selgesõnaliselt propageerima teenuste piiriülese osutamiseks nõuetekohaseid tegevusjuhendeid. Näib olevat tegemist just sellise valdkonnaga, kus peaksime liikmesriike ergutama, seda võib-olla komisjoni kaasabil, autorendioperaatoreid kokku võtma, et koostada tegevusjuhend, millega soliidsed operaatorid liituma peaks, mis kataks teemasid, millest kolleegid räägivad, lisaks ka tõsiseid tarbijakaitseteemasid.
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Minu arvates on tegemist ühe olulisima ideega, mida meil tulevikus edasi arendada on vaja. Kõigepealt teenustedirektiiv, sest selge on, et meie majandus ja elud olenevad niivõrd palju teenustest , ja me ei saa lihtsalt lasta halva mainega ettevõtteil tervet majandusvaldkonda ära rikkuda.
Meil on tarvis halbade tavadega võidelda ja alati kaitsta tarbijaid. Ent, est modus in rebus, meil on tõesti tarvis leida liikmesriigi vastutusvaldkond ja komisjoni oma.
Meil on ametivõimude võrk, mille kaudu liikmesriikides oma aktsioone teeme. Kui meil on mingi tegevusjuhend, millele Malcolm viitas, või avastame ebaausate kaubandustavade õigusaktide rikkumise, oleks võib-olla keskustel ja erinevatel ametivõimudel mõistlik kontrollida liikmesriigi kõiki autorenditeenuseid ja turg korda teha.
Tegime seda lennuettevõtjatega, kelle veebisaidid pileteid pakkusid, tegime seda helinatega, tegime seda elektrooniliste kaupadega. Miks mitte tõhustada meie jõupingutusi ja võtta ette ka autorendivaldkonnas mingi jõustamisaktsioon?
Teema: Tegevuskava halduskoormuse vähendamiseks Euroopa Liidus
aasta jaanuaris algatas komisjon tegevuskava halduskoormuse vähendamiseks Euroopa Liidus, et mõõta ELi õigusaktidest tulenevaid halduskulusid ja vähendada 2012. aastaks halduskoormust 25% võrra. Tuleb märkida, et tegevuskava rahastatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist (CIP).
Kuidas hindab komisjon ülalnimetatud tegevuskava rakendamisel praeguseks tehtud edusamme ja kava mõju Euroopa ettevõtete konkurentsivõimele?
Günter Verheugen
Kolleeg Papastamkos, antud küsimus annab mulle võimaluse jutustada sulle väga meeldiv edulugu. Tegevuskava halduskoormuse vähendamiseks Euroopa Liidus on üks parema seadusloome kava tugisammastest. Mainisin esimest korda juba 2006. aasta septembris, et kavatsen vähendada Euroopa eeskirjadest tulenevat Euroopa ettevõtete bürokraatiakoormust 2012. aastaks 25% ja et ses suhtes on komisjonil tarvis esitada vastavasisulised ettepanekud 2009. aasta lõpuks.
Komisjon pole mitte ainult esitanud asjakohased ettepanekud, ta on läinud sellest kaugemale. Ta on teinud seda lähtuvalt terves Euroopas teostatud kvantifikatsioonist. Kes iganes võib öelda, et vähendab koormust 25%, kui mitte keegi ei tea, kui kõrge bürokraatiakoormus Euroopas tegelikult on. Seepärast korraldasimegi suurima kvantifikatsiooni eales, mille kaudu tahtsime teha kindlaks, mis on Euroopa ettevõtete jaoks Euroopa õigusaktidest ja nende rakendamisest tulenev tegelik koormus dokumentatsiooni, statistika, info ja muu taolise suhtes.
Tulemused olid jämedalt võttes ootuspärased. Euroopa ettevõtted kulutava aastas antud bürokraatia peale 124 miljardit eurot, mis on ligikaudu pool Euroopa ettevõtete kogu bürokraatiakoormusest. Teisisõnu tekitame siin Strasbourgis või Brüsselis 50% sellest koormusest.
Briti pressi ja briti liikmete osas käesolevas istungisaalis soovin konkreetselt lisada, et oleks täielikult vale sellest järeldada, et siseturg ise põhjustab 124 miljardi euroni küündiva bürokraatiakoorma. Kui meil antud Euroopa eeskirju poleks, oleks 27 komplekti erinevaid riiklikke eeskirju kõikides antud valdkondades ning Euroopa ettevõtteile oleks koorem - kuivõrd nad siseturul osalevad - palju suurem. Tahan selle väga selgelt, isegi tungivalt, välja tuua, sest olen tõesti väsinud kuulmast lausa laimulisi kommentaare siseturu kulude kohta teatud Euroopa meediaallikate kaudu. Sellele vaatamata usume, et 124 miljardit eurot on liiga suur number ning et parema seadusloome kaudu on meil võimalik nii saavutada täielikult oma õigusaktide eesmärgid kui ka vähendada seonduvat koormust.
Komisjon on seetõttu vastavad ettepanekud teinud ning tulemus on järgnev - sooviksin teiega lihtsalt arve jagada. Seadusandjate juba vastuvõetud meetmed - ja mis seetõttu juba jõus on - vähendavad Euroopa ettevõtete bürokraatiakoormust 7 miljardit eurot aastas. Potentsiaalsed säästud nendest meetmetest, mis komisjon on ette pannud, ent mida seadusandjad veel vastu pole võtnud, ulatuvad 31 miljardi euroni aastas. Komisjon töötab hetkel täiendavate meetmete kallal, mis ta pea esitab ja mis pakuvad täiendavalt 2 miljardit eurot sääste, mis tähendab, et kokku saame potentsiaalselt üle 40 miljardi euro sääste aastas. See enam kui täidaks antud koormuse vähendamise eesmärgiks seatud 25% tingimusel, et seadusandjad meetmed tegelikult vastu võtavad.
Mul on veel üks viimane kommentaar ja see on, et kava täiendatakse vastavate riiklike kavadega kõikides liikmesriikides. Mul on hea meel, et saan teatada teile, et kõikidel 27 liikmesriigil on jõus võrdväärsed kavad. Ent teid ei üllata see, kui ütlen, et seni pole mitte ühelgi liikmesriigil õnnestunud saavutada äärmiselt edukad numbrid, millest täna teile ELi meetmete seisukohast ette kanda olen saanud.
Georgios Papastamkos
(EL) Austatud juhataja! Volinik, komisjoni tegevuskavas 22. oktoobrist viitate muuseas mikroettevõtteile arvepidamisnõuetest tehtavale erandile. Minu arvates on teisi palju olulisemaid õigusloome, haldusliku ja maksundusliku iseloomuga takistusi. Vähestel mikroettevõtetel on piiriülese taustaga äri; kaugelt enam on mikroettevõtteid, kel on vaja raamatupidaja pitsati kinnitiust, et pääseda ligi vahenditele arvelduskontodest ja saavutada läbipaistvus oma tehingutes. Sooviksin teilt vastust antud konkreetsele ent spetsiifilisele küsimusele.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Georgios, teate tõenäolisel mu isiklikku arvamust, mis on tegelikult teie omast veidi radikaalsemgi. Mu oma kindel arvamus on, et mikroettevõtted, kes siseturul ei tegutse, ei puuduta meid üldse - ei Euroopa seadusandjaid ega komisjoni.
Ent olete teadlik, Georgios, et teie ja mina oleme ses suhtes vähemuses. Iga kord kui antud täiskogu istungit peab - ning iseäranis infotunni ajal - kuulen hulka ettepanekuid, mis puudutavad väike- ja mikroettevõtete ärikäitumist. Teisisõnu on teil, Georgios, paljusid veel veenda vaja.
Ent spetsiaalse VKE-testi - teisisõnu väike- ja keskmise suurusega ettevõtete testi - kasutuselevõtuga mõju hindamiseks on komisjon kandnud hoolt, kindlustamaks, et väga konkreetselt arvestataks, mis mõju avaldub väike-, keskmise suurusega ja mikroettevõtteile, ning võimaluse korral on põhimõtte, et mikroettevõtted jäetakse eeskirjadest välja.
Mainin ses suhtes aktuaalset näidet. Komisjon on teinud ettepaneku vabastada mikroettevõtted raamatupidamisaruandeid käsitlevatest Euroopa eeskirjadest. Antud meede säästab taolistel ettevõtetel 7 miljardit eurot kulusid. Teatan teile kahetsusega, et Euroopa Parlamendi pädev komisjon on komisjoni ettepaneku tagasi lükanud ning pean teile kahetsusega ütlema, et antud ettepaneku suhtes on organiseeritud vastuseis - kindlasti oskate ette kujutada, kes seda vastuseisu organiseerib. Sellele vaatamata jääb komisjon oma ettepanekule kindlaks. Tegemist on täielikult võtmeelemendiga meie väike- ja keskmise suurusega ettevõtete ning mikroettevõtete bürokraatiakoorma vähendamise poliitika seisukohast.
Teema: Turism Lissaboni lepingu kohaselt
Kas komisjon annaks ülevaate, milliseid ettevalmistavaid meetmeid ja muid algatusi ta on kavandanud turismialase pädevuse väljatöötamiseks vastavalt Lissaboni lepingule (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 195) - eeldades, et see leping jõustub?
Kas komisjon kommenteeriks võimalust arendada turismi- ja regionaalarengupoliitika vahelist sünergiat eelkõige ELi geograafilistel ja majanduslikel äärealadel?
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Kolleeg Kelly, rangelt juriidilisest seisukohast toob Lissaboni leping kaasa muutuse, selles suhtes, et turism loetakse ühenduse kolmanda tasandi pädevuseks, teisisõnu võib õhendus tegutseda, et täiendada liikmesriikide tegevust, ent ei saa antud valdkonnas esitada ühtlustavaid õigusakte. Praktikas ei kujuta Lissaboni leping endast muutust status quo suhtes, kuna saavutasime selles suhtes kõik, mille jaoks Lissaboni leping juriidilise aluse annab, mõni aasta tagasi vabatahtliku koostöö näol liikmesriikidega. See tähendab, et liikmesriigid mõni aasta tagasi nõustusid, et komisjon etendab turismipoliitikas rolli. Meil on tegelikult olnud võimalik teha liikmesriikidega terve rida konkreetseid otsuseid.
Asjaolu, et turism saab nüüd Euroopa lepingutes oma koha, tähendab aga, et turismi tähtsus meie üldises kasvu- ja tööhõivepoliitikas suureneb. Kui mul oleks võimalik lasta ametisse asuval komisjonil saada endalt päranduseks üks asi, nii-öelda, siis see oleks see. Antud valdkonnas on tohutu kasvupotentsiaal ning selle saaks avada paremini liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahelise osava intelligentse koostöö kaudu. On täiesti selge, et Euroopa on ikka veel atraktiivseim sihtkoht turistidele üle kogu maailma. Meil on aga tõepoolest lahendada tohutud struktuurimuutused. Meil on vaja tulla toime tohutus hulgas konkurentsiga, iseäranis Aasiast. Peame minema viimase peale välja, tagamaks, et Euroopa jääks kogu maailmas turismisihtkohaks number üks.
Kui mult küsiksite, mis minu arvates on suurima prioriteediga vajadus, ütleksin, et kõik turismiteenuse osutajad - piirkonnad, liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid - peavad tegema enam üleüldiselt, et tõsta Euroopa tuntust üle maailma turismibrändi ja kvaliteedimärgina. Oleme astunud esimesed sammud selles suunas ning olen seisukohal, et ses suhtes saab teha ära palju enam. Loodan, et selge poliitilise signaali alusel, mis Lissaboni leping ja turismipoliitika kuulumine sinna saadab, näeme lähiaastail siin parlamendis, nõukogus ja komisjonis suuremat võimaluste ärakasutamist, et edendada Euroopa turismi ja tõsta selle nähtavust. Olen täielikult veendunud, et tegemist on valdkonnaga, kus meil on oluliselt ruumi tagada suuremat kasvu ning kus eelkõige saame pakkuda töökohti Euroopa piirkondades, kus praktilisi alternatiive pole, kus ainult turism saab tõeliselt häid töökohti pakkuda.
Seán Kelly
Esiti voliniku sõnavõtu algus jahmatas mind, kuid seejärel ta selgitas olukorda. Olen väga rahul, kuna ta ütleb, et sellele saab heita pilgu peale uus komisjon. Turismi arendamiseks on vägevaid võimalusi terves Euroopa Liidus ning mul on väga hea meel teha koostööd komisjoniga ja teha ära kõik võimalik, sest tegemist on võimalusega. Väga oluline on näidata, et Lissaboni leping toimib inimeste seisukohast ja loob töökohti, iseäranis turismis, seega olen vastusega rahul ning täiendavat vastust vaja ei ole.
Jörg Leichtfried
(DE) Iga kord, kui turismi Euroopa tasandil arutame - tean, et tulevikus selles suhtes õigusloome variante jätkuvalt ei tule, satume suurema probleemi otsa, mis puudutab turismi, transporti ja keskkonnakaitset, nimelt Euroopa puhkuste aegu, mis on harmoniseerimata, integreerimata ja ühtlustamata. Mul on nüüd küsimus, mida esitada sooviksin teile, kel on suuri kogemusi pikkadest aastastest volinikuna, ning see on, kas näete tulevikus võimalusi Euroopa puhkuste koordineerimiseks - ehk küll mitte seadusjärgselt esialgu, kuid millegagi pealehakkamiseks, et üritada koordineerida neid niiviisi, et see kaos, mis meil hetkel on, kui puhkused algavad alati laupäeval igal pool ja samal ajal, ning niiviisi saaksime ses suhtes paindlikumaks ja üldpilti mõnevõrra koordineerida?
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja! Volinik, minu täiendav küsimus annab teile võimaluse anda mulle vastus, sest küsimused, mida esitada soovin, on leidnud samuti kinnitust vastustest, mis seni andnud olete. Üleilmsel majanduskriisil on olnud negatiivne mõju ka turismile. Seetõttu arvestades turismitoote olulisust Euroopale ja teatud riikidele, nagu Kreeka, kust pärit olen, sooviksin küsida teilt järgmist: esiteks, mis meetmeid komisjon rakendada kavatseb, et tugevdada ja kaitsta töökohti Euroopa Liidus turismisektoris? Teiseks, mis algatusi komisjon ette võtab, et tugevdada Euroopas siseturismi? Ja kolmandaks, mis meetmeid rakendate turistide ligi meelitamiseks riikidest väljaspool Euroopa Liitu?
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Kolleeg Leichtfried! Esimese küsimuse suhtes ütleksin, et alati võime proovida. Austria eesistumise ajal oli rida katseid koordineerida puhkusteperioodi algust, ehkki neid ei saatnud edu. Astuksin välja täiendavate katsete tegemise poolt, kuid hoiataksin samuti liialt kõrgendatud ootuste eest.
Teatud turismipiirkondades valitsev arusaam, et Euroopas on võimalik puhkuste aegu niiviisi koordineerida, et antud turismipiirkonnad oleksid aastaringselt täieliku täituvusega, on illusioon ning muuseas ei leiaks toetust niikuinii minu poolt. Kõigil on õigus puhata sel aastaajal, mis neile enim sobib ja kui taastumisväärtus on suurim. Teil on aga täiesti õigus öelda, et naaberriigid peaks korraldama nii, et nende pühad alati samal päeval ei algaks. Tegemist on asjadega, mis minu arvates on saavutatavad ning mitte ainult turismipoliitika seisukohast, vaid mis tuleks võtta tõsiselt käsile puhtalt ja lihtsalt keskkonna- ja transpordipoliitikast lähtuvalt.
Mis puudutab Nikolaose küsimust, siis oleme mitmekülgselt uurinud turismile avaldunud majanduskriisi mõju ning selgitanud välja 50 000 isikult kogu Euroopas, et inimesed käivad ikka puhkusreisidel - nad ei loobu puhkusreisidest, vaid sõidavad vähem kaugele, kulutavad vähem raha ja puhkavad pigem oma riigis. Ent nad nõuavad ikka samu standarte, mis tähendab, et võitjaiks osutuvad hetkel need, kes suudavad pakkuda erilist hinna ja teenuse vahekorda.
Mis tahes meetmed, mida komisjon antud valdkonnas rakendab, saavad ainult täiendada liikmesriikide meetmeid. Meil pole iseenesest autonoomset Euroopa turismi ja poleks liiast nüüd loendada üksikasjalikult see suur hulk algatusi, mille eesmärgiks on luua teadlikkust üle maailma ja ka Euroopas sellest, kui atraktiivne Euroopa turismisihtkohana on. Tahan mainida vaid üht näidet, kuna see on viimasel ajal väga edukas olnud. Kolm aastat tagasi käivitasime Euroopa turismi tippsihtkohtade (EDEN) konkursi. Konkurss ergutas Euroopa turismipiirkondi näitama teatud valdkondades oma saavutusi ning kolm aastat kogemusi on näidanud, et meil on peaaegu igas suhtes üle kogu Euroopa väljapaistvaid turismitooteid. Kriitiliselt oluline on tegelikult ka tekitada teadlikkust antud turismitoodetest. Seepärast olemegi loonud veebiportaali, mis pakub ühe klõpsuga üleilmset ligipääsu turistide jaoks olulisele infole kõikidest liikmesriikidest.
Teema: Sotsiaalpartnerite kaasamine tööhõivepoliitika väljatöötamisse ja rakendamisse riiklikul ja Euroopa tasandil
Majanduskriisi tugevus ja ulatus on tekitanud ELi liikmesriikides märkimisväärsel hulgal tööturu korralduse ja toimimisega seotud lisaprobleeme, mille lahendamine ei mahu riiklike ametiasutuste pädevuse piiridesse. Üks kõige kahjulikum mõju liikmesriikidele on tööhõive vähenemine ja sellega seoses töötuse kasv, aga ka suured raskused uute kvaliteetsete alaliste töökohtade loomisel. Lisaks restruktureeritakse praegu riikliku tööturu toimimist ja sellel on tuntav mõju ka töötajatele: kollektiivlepinguid ei täideta, kasvab ebakindlus tööhõive alal ja töösuhted halvenevad suundumuse tõttu võtta kasutusele paindlikud töökorralduse vormid, millega ei kaasne vastav tööturvalisuse ja -kaitse mõistete tugevdamine.
Mida komisjon kirjeldatud olukorrast arvab? Kas komisjon näeb ette sotsiaalpartnerite aktiivsema osaluse ja nende kaasamise sellise poliitika väljatöötamisse, millega tagada tööturu korraldus ja normaalne toimimine, võidelda töötuse vastu ja parandada tööhõivet nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil?
Vladimir Špidla
komisjoni liige. - (CS) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Nagu teate, on liikmesriigid eelkõige vastutavad poliitiliste meetmete loomise ja rakendamise eest kriisile ja konkreetsemalt tööhõivele avalduvale mõjule reageerimisel. Sellest hoolimata on kriisi lahvatamisest saadik läinud sügisel komisjon teostanud mitmeid algatusi, mille eesmärgiks on olnud leevendada tööturule avalduvate finants- ja majanduskriisi mõju.
Euroopa majanduse taastamise kava, mille komisjon esitas 2008. aasta novembris ja nõukogu kinnitas, puudutab pakiliste küsimuste lahendamist ja kutsub samuti üles investeeringutele, mis peaks tooma liidule kasu pikas perspektiivis. Taastamise kava rõhutab "paindlikkus ja turvalisus" mõiste all kokkuvõetud integreeritud poliitikate rakendamise olulisust, mille eesmärk on kaitsta Euroopa kodanikke kriisi kõige hullemate mõjude eest. Antud kontekstis rõhutatakse selles tugevamaid aktiveerimisrežiime, ümberõpet ja erialase ettevalmistuse parandamist ning pakutavate oskuste ja tööturu vajaduste vahelisi paremaid sidemeid ning rõhutab vajadust toetada kõige kaitsetumaid. Eesmärgiks on kaitsta tööhõivet ja iseäranis tööhõivet pikas perspektiivis, mitte aga konkreetseid töökohti. Kogemused näitava, et paindlikkuse ja turvalisuse põhieesmärgid - see tähendab, suutlikkus muutustega kohaneda ja töökohtade vahelise liikumise hõlbustamine - on ülimalt olulised majandussurutise ning tööturul kasvava ebastabiilsuse aegadel.
Integreeritud lähenemine pakub ühtlustatud poliitikaraamistikku, mis võimaldab koordineerida tööhõivele ja sotsiaalsfääris avalduvate kriisi mõjude lahendamisele suunatud jõupingutusi ning võib aidata luua tasakaalu lühiajaliste vajaduste lahendamisele suunatud lühiajaliste meetmete, näiteks ajutiste tööaja vähendamiste, ja pikaajaliste reformide, näiteks parema erialase ettevalmistuse ja aktiivsete tööturu poliitikate, vahel.
Taastamiskava järel toimus meil käesoleva aasta mais tööhõive tippkohtumine. Antud juhul ilmutasid võtmeosalised ühist tahet leevendada majanduskriisi mõju tööhõivele ELis. Seoses tööhõivealase tippkohtumisega võttis komisjon 3. juunil vastu teatise pealkirjaga "Ühine kohustus tööhõive tagamisel", milles sätestati tegutsemiseks kolm võtmeprioriteeti: tööhõive säilitamine, töökohtade loomine ja liikuvuse toetamine, erialase ettevalmistuse parandamine ja pakutavate oskuste ning tööturu vajaduste vahelise seose parandamine ning juurdepääsu parandamine tööturule. Antud kolm võtmeprioriteeti kinnitati Euroopa Nõukogu juuni kohtumisel.
Komisjon usub kindlalt, et koostöö sotsiaalpartneritega ja nende vahel on äärmiselt oluline, iseäranis kriisiajal ning kui tegemist on ümberstruktureerimisega. Sotsiaalpartneritel on majanduse taastamise meetmete loomisel ja rakendamisel oluline roll. Riigisisesel tasandil tuleneb antud roll traditsioonidest ja kogemustest, mis on seotud sotsiaalpartnerite kaasatusega tööturu poliitikate määratlemisse ja rakendamisse. ELi tasandil jätkuvad konsultatsioonid kavandatavate poliitikate üle, iseäranis kolmepoolse sotsiaaltippkohtumise raames. Koostöö ELi sotsiaalpartneritega on tänavu intensiivistunud seoses eelpool mainitud tööhõivealase tippkohtumise ettevalmistuste ja 3. juuni teatisega.
Konstantinos Poupakis
(EL) Austatud juhataja! Volini, mul on hea meel, et teie ka, või nii vähemalt teie sõnavõtu põhjal näib, peate sotsiaalpartnerite osalemist erakordselt oluliseks sotsiaalse dialoogi demokraatlikule iseloomule ja tõhususele, eriti käesoleval kriisiajal, arvestades eskaleeruvat majanduskriisi, tööhõive vähenemist, töötust, ebakindlat tööd ja nii palju muud. Ent tundes senist osalemise formaalset iseloomu, sooviksime teada, kas komisjon kavatseb rakendada konkreetseid institutsionaalseid meetmeid alusosaluse kaitseks eeldusena nii Euroopa ja riikide tasandil, kus konkreetsed juhised on Euroopa Liidult.
Vladímir Špidla
komisjoni liige. - (CS) Kallid kolleegid! Pean ütlema, et lepingu artikkel 138 sätestab selgelt sotsiaalpartnerite positsiooni ja sotsiaalpartnerite osa kõikide oluliste sotsiaalküsimuste üle läbirääkimistel. Komisjon kasutab antud raamistikku täies ulatuses ja seetõttu on lepitud sotsiaalpartnerite vahel kokku osades valdkondades, mis on võetud üle või mille puhul käib ülevõtmismenetlus Euroopa direktiivi.
Mis puutub institutsionaalsetesse või õigusloome muutustesse, siis olete teadlikud, et komisjon on teinud ettepaneku muuta antud läbirääkimiste raames vastuvõetud Euroopa töönõukogu direktiivi, mis kinnitati antud läbirääkimiste raames ja mis tugevdab Euroopa sotsiaalpartnerite positsiooni, iseäranis läbirääkimistel ümberstruktureerimise riikidevahelisel tasandil. Sarnaselt olete teadlik, et komisjon toetab kõikide antud mooduste kasutamist tõhusaks sekkumiseks tööturgu. Sarnaselt sooviksin rõhutada, et komisjon on väga aktiivne rahvusvaheliste organisatsioonide raames, tehes intensiivseid jõupingutusi ja toetades ILO aluslepingute ja konventsioonide rakendamist, nii üleilmselt kui Euroopa tasandil. Igal juhul on toimunud käesoleva komisjoni mandaadi jooksul edusamme koostöö suhtes sotsiaalpartneritega ning olen kindel, et see jätkub, sest, nagu olen juba teatanud, moodustab arutelu sotsiaalpartneritega osa lepingust ning on spetsiifiline tahk Euroopa seadustes ning kujutab endast minu arvates vaieldamatut edasiminekut.
Georgios Toussas
(EL) Austatud juhataja! Volinik, ELi tööhõivestrateegia tähistab uut kapitalistlikke ümberstruktureerimiste paketti, et kaitsta ja tõsta kapitali kasumit, tõhustades tööliste ärakasutamist. Hirm ja takistused lootusele töötute, naiste ja noorte jaoks ühelt poolt ning kasum kapitalile teiselt poolt. Mida on teil, volinik, öelda töötutele, töötajaile paindliku, ajutise, ebakindla tööga, kes 4-5 aasta jooksul on töötanud avalikus ja erasektoris, paljukiidetud praktikakohtadel, ning juba koondamisteate saanud? Mida on teil öelda naistele, kellele meeste ja naiste vahelise võrdsuse ettekäändel on öeldud, et nende pensioniiga tuleb tõsta 5 kuni 18 aastat, nagu see toimub Kreekas?
Vladímir Špidla
komisjoni liige. - (CS) Mis puutub Euroopa tööhõivepoliitikat, sooviksin öelda, et kriisile eelnenud perioodil ulatus Euroopa töötute inimeste arv kõrgeima tasemeni eales. See näitab teatud määral Euroopa tööhõivepoliitikate mõju tööturule. Mis puudutab teie küsimust sotsiaalse kindlustuse ja turvalisuse süsteemi kõnealusest lepingust lähtuvalt, siis antud süsteemid on liikmesriigi vastutusala.
Bernd Posselt
(DE) Sooviksin lihtsalt volinikku tema viimasel esinemisel meie ees tänada meie heaks tehtud töö eest. Kahju on tõsiasjast, et ta tagasi ei pöördu, ning tahtsin vaid seda siin tsiteeritavas vormis öelda. Oleme tihti vastupidistel seisukohtadel olnud, ent ta on olnud hea volinik.
Juhataja
Aitäh, kolleeg Posselt, selle tähelepaneku eest. Hoidusin neid samu tähelepanekuid ise teistele volinikele tegemast. Me pole täiesti kindlad: on võimalik, et nad veel nii mõnekski nädalaks tagasi tulevad!
Palun vabandust kolleegidelt, kes lahkelt kohal viibisid, ent kelle küsimustele ei vastatud.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).

{'language': 'et'}