Intervenţii cu durata de un minut (articolul 150 din Regulamentul de procedură al PE) 
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Dle preşedinte, la 14 februarie 2008, drept cadou de ziua îndrăgostiţilor, Conferinţa preşedinţilor a hotărât ca intergrupurile să se reunească numai în fiecare joi.
De atunci, încercăm să soluţionăm această problemă. Nu am reuşit să facem acest lucru. Acum, intergrupurile trebuie să se reunească la o dată nepotrivită. Nu au aproape niciodată săli şi nu au interpreţi.
Astăzi, nu vorbesc numai în calitate de preşedinte al intergrupului privind sărăcia şi drepturile omului, ci şi cu un mandat din partea majorităţii intergrupurilor din acest Parlament şi, prin urmare, a deputaţilor din Parlament care fac parte din intergrupurile respective. Îi solicit în mod oficial Conferinţei preşedinţilor să reanalizeze şi să revoce decizia din 14 februarie 2008, revenind la situaţia anterioară în care se acorda libertate intergrupurilor.
Dacă nu se întâmplă acest lucru, aş dori să afirm cu respect că vom discuta problema în şedinţa plenară din Parlament, care va stabili cine este suveran aici, şi anume Parlamentul.
Evgeni Kirilov
(BG) Astăzi se împlinesc 85 de ani de la semnarea Tratatului de la Angora între Bulgaria şi Turcia. Acesta vizează drepturile de proprietate a aproape 350 000 de bulgari din Tracia, care au fost obligaţi să părăsească Turcia la începutul secolului trecut. Unii dintre aceştia încă trăiesc, în timp ce descendenţii lor sunt în număr de aproximativ 800 000.
Problema proprietăţilor confiscate din Tracia a fost discutată cu numeroase ocazii de ambele ţări, inclusiv la cel mai înalt nivel şi în grupurile de lucru, însă fără niciun rezultat. Turcia consideră că acestea sunt persoane strămutate, însă numeroase fapte şi documente istorice, inclusiv Protocolul Ligii Naţiunilor din 1926 privind împrumutul pentru refugiaţi acordat Bulgariei, atestă statutul lor de refugiaţi.
Primul-ministru Erdoğan a făcut deja o sugestie - persoanele care au documente de proprietate trebuie să facă apel la instanţele din Turcia. Aceste documente există, însă este ridicol să le cerem de la persoanele care au murit şi de la cei care abia au scăpat cu viaţă. În hotărârea sa din 21 mai 2008, Parlamentul European a solicitat Turciei să îmbunătăţească dialogul cu Bulgaria în această privinţă. Sper sincer că bunăvoinţa va avea întâietate, de dragul bunelor relaţii dintre vecini.
Ramon Tremosa i Balcells
Dle preşedinte, după cum probabil ştiţi, există o asimetrie clară în sectorul laptelui în ceea ce priveşte puterea de negociere dintre agricultori şi industria de distribuţie a laptelui. Asimetria şi volatilitatea preţurilor la lapte au crescut în ultimii câţiva ani, reducând profiturile şi previzibilitatea pentru producătorii de lapte.
Pentru a aborda această problemă, susţin pe deplin crearea unei Agenţii europene de supraveghere a laptelui pentru a obţine acorduri mai bune privind volumul şi preţul laptelui. Această agenţie, sub supravegherea Comisiei Europene, ar stabili nevoile pieţei şi ar studia evoluţia costurilor de producţie a laptelui în mod periodic. Acest sistem ar oferi sectorului laptelui un grad mai ridicat de stabilitate, permiţând reducerea subvenţiilor publice actuale.
Michael Cramer
(DE) Dle preşedinte, vineri, 15 octombrie, Rheinische Post a prezentat pe prima pagină o relatare privind comisarul pentru transport, Siim Kallas, care se pare că a declarat că legătura feroviară de mare viteză dintre Paris şi Bratislava este o axă transeuropeană extrem de importantă între est şi vest, iar Comisia consideră construirea acesteia de o mare importanţă. Acesta a mai declarat că Stuttgart 21 este un element-cheie al acestei linii principale.
Aceasta este un fel de farsă? Coordonatorul proiectului, Péter Balázs, a declarat în repetate rânduri că, în timp ce calea ferată face parte din proiectele T, gările sunt un aspect naţional. Având în vedere finanţarea limitată pentru dezvoltarea reţelei transeuropene de transport, gările şi întreaga infrastructură aferentă vor fi finanţate de autorităţile municipale, regionale şi naţionale.
Îi solicit dlui comisar Kallas să confirme poziţia Comisiei în această privinţă într-o declaraţie de presă şi să afirme clar că staţia de metrou din Stuttgart nu va fi cofinanţată de Uniunea Europeană.
Marisa Matias
(PT) Dle preşedinte, lozinca actuală de la Bruxelles este austeritate, austeritate, austeritate. Din păcate, rezultatele sunt evidente. Planurile de stabilitate şi creştere nu sunt decât furt colectiv de la lucrători şi pensionari; cu alte cuvinte, de la publicul european. Din anumite motive, am fost martorii unui val de greve generale fără precedent în întreaga Europă. Mai întâi în Grecia, Spania şi Franţa. Deja sunt planificate greve pentru luna noiembrie în Italia şi pentru 24 noiembrie în Portugalia. În plus, acesta este numai începutul.
Aş întreba: de câte greve generale mai este nevoie, de câte demonstraţii, câte voci trebuie să se mai facă auzite înainte de a ceda, încălcând Consensul de la Bruxelles şi respectând oamenii? Aceste măsuri nu combat criza, ci mai degrabă au înrăutăţit-o şi aş solicita, dle preşedinte, să se ia alte măsuri mai echitabile. Aş întreba: ce aşteptăm de fapt?
Nikolaos Salavrakos
(EL) Dle preşedinte, potrivit relatărilor din presa din Grecia şi din sursele oficiale din guvernul Greciei, care nu au fost contestate, s-a înregistrat o creştere îngrijorătoare a numărului de străini fără acte care pătrund în Grecia prin graniţele nordice. Datorită măsurilor adoptate de Frontex, a existat o reducere considerabilă a numărului de străini care pătrund prin graniţa maritimă din nord-est. Cu toate acestea, nu a obţinut aceleaşi rezultate la graniţa terestră de nord, pe care străinii o traversează în prezent cu miile, creând o nouă zonă problemă. Se pare că numărul de arestări ale străinilor în oraşul frontalier Orestiada a crescut cu 640 % pe an, comparativ cu o scădere de 80 % în insule.
Având în vedere aceste aspecte, propun ca Parlamentul să adopte o hotărâre de urgenţă: mai întâi, să creeze un post Frontex pe malul turcesc al râului Evros; în al doilea rând, să condamne Turcia, care primeşte finanţare foarte generoasă din partea Uniunii Europene pentru imigraţie, dar care nu îşi respectă obligaţiile în temeiul Protocolului de la Ankara; şi, în al treilea şi ultimul rând, să revizuiască problema imigraţiei ilegale, care este o problemă europeană.
Csanád Szegedi
(HU) Doamnelor şi domnilor, astăzi aş dori să vorbesc despre dezastrul nămolului roşu din Ungaria. Mai întâi, aş dori să le mulţumesc tuturor celor care au ajutat victimele şi rudele acestora în ultima perioadă. Aspectul tragic al acestui dezastru este că ceea ce s-a întâmplat, din păcate cu preţul mai multor vieţi, s-ar fi putut preveni. Datoria Uniunii Europene este să prevină astfel de dezastre. Pentru a putea face acest lucru, este esenţial să se revizuiască contractele de privatizare încheiate cu regiunea Europei Centrale, care nu sunt altceva decât echivalentul furtului şi care au acordat puteri unor cercuri financiare post-comuniste suspicioase. În plus, acolo unde este cazul, companiile de care oamenii au fost deposedaţi ilegal trebuie naţionalizate. Aceste cercuri financiare nu mai acordă atenţie angajaţilor, iar practicile lor de acaparare a banilor nu sunt oprite nici măcar de un dezastru ecologic. În această privinţă solicit ajutor din partea Uniunii Europene.
Alf Svensson
(SV) Aspectele legate de mediu şi climă ne afectează pe toţi. După cum ştim, domeniul lor de aplicare este global. Este de la sine înţeles că UE trebuie să joace un rol principal în lupta pentru protejarea condiţiilor noastre de trai.
Experţii ecologici susţin că, după industrie, următoarea cauză importantă a deteriorării climei şi următoarea sursă importantă de emisii este reprezentată de căminele şi aragazurile primitive din colibele din Africa, Asia şi America de Sud.
Câteva ţări care se axează pe protecţia mediului şi-au dat seama în cele din urmă de acest lucru. Astăzi, există sobe simple, cu energie solară care, pentru o mică sumă de bani, înlătură 95 % din aceste emisii toxice generate la combustia cărbunelui negru, îngrăşămintelor şi a altor carburanţi.
Cel mai important lucru de subliniat este că, potrivit calculelor, aproximativ două milioane de oameni mor prematur deoarece sunt nevoiţi să inhaleze aceste gaze.
Sper că UE, împreună cu Statele Unite, care au dovedit că sunt conştiente de această problemă, vor arăta un interes activ faţă de acest mijloc extrem de tangibil de a salva oamenii şi mediul.
Iosif Matula
Zilele acestea au fost făcuţi paşi concreţi pentru întărirea securităţii energetice a Uniunii Europene, prin aprovizionarea cu gaze naturale din surse multiple, în vederea evitării unei noi crize a gazelor în Europa. Este vorba de inaugurarea magistralei ce leagă România de Ungaria, gazoductul Arad-Szeged, care a beneficiat şi de finanţare europeană.
Investiţia reprezintă, astfel, un exemplu de succes, dar şi un model de cooperare între ţările Uniunii.
Prin interconectările preconizate la nivel european, cu generalizarea transportului în ambele sensuri până în 2014, dar şi prin depozitele de gaze, se poate asigura o mai mare independenţă energetică pentru toate ţările din regiune. Statele europene se vor putea ajuta reciproc în cazul unor noi crize ale gazelor.
La fel de important, preţul gazelor se va forma la nivel regional, nu prin negocieri cu un singur furnizor. Sper ca finalizarea conductei Arad-Szeged să impulsioneze proiectul gazoductului Nabucco, dar şi proiectul AGRI, prin care vor fi aduse gaze naturale către Europa pe ruta Azerbaidjan-Georgia-România.
Alexander Mirsky
(LV) Vă mulţumesc, dle preşedinte. Aş dori să atrag atenţia asupra unui moment interesant din activitatea noastră. Joia, aproape toţi deputaţii din Parlamentul European părăsesc Strasbourg-ul la ora 13.30. După cum ştim cu toţii, se comandă un tren special cu această ocazie. Vă rog să explicaţi unde este logica. De ce votăm întotdeauna privind drepturile omului la ora 16.00 în şedinţele plenare? De ce programaţi votări când ştiţi că 95 % din deputaţi nu au participat la şedinţă? Este complet absurd. Sunt convins că discursul meu nu va fi auzit. Şi acest lucru este foarte trist, dle preşedinte. Vă mulţumesc.
Daciana Octavia Sârbu
Într-un stat membru al Uniunii Europene, România, democraţia este violată, fără teamă de consecinţe, de însuşi partidul aflat la guvernare. Preşedintele Camerei Deputaţilor, una dintre cele două Camere ale Parlamentului, a numărat cei 80 de deputaţi aflaţi în sala de şedinţă şi a anunţat că rezultatul numărătorii este 170.
În acel moment, era supusă la vot o lege esenţială pentru o mare parte din cetăţenii României: proiectul noii legi a pensiilor, care prevedea creşterea excesivă a vârstei de pensionare, egalizarea acesteia între femei şi bărbaţi, precum şi o recalculare care însemna de facto diminuarea cuantumului pensiilor pentru un număr mare de pensionari.
Pentru că opoziţia s-a opus vehement acestor modificări şi nu se afla în sală, în momentul votului, frauda a putut fi expusă în faţa camerelor de luat vederi. Dacă însă opoziţia şi presa nu ar fi protestat în fiecare zi de atunci faţă de acest gest, legea ar fi fost astăzi promulgată de preşedintele României.
Olle Schmidt
Dle preşedinte, astăzi guvernul suedez a primit un aviz juridic privind cazul lui Dawit Isaak, care a fost închis timp de nouă ani în Eritreea. Dawit Isaak este un jurnalist suedez care a fost închis pentru libertatea de expresie.
În conformitate cu avizul juridic bazat pe Convenţia europeană a drepturilor omului şi jurisprudenţa Curţii Europene a Drepturilor Omului, statele membre ale UE şi UE au datoria de a utiliza toate mijloacele juridice şi diplomatice pentru a-i oferi lui Dawit Isaak drepturile sale fundamentale. Eritreea este una dintre cele mai sărace ţări din lume şi depinde de ajutor din partea Uniunii Europene. Trebuie să solicităm eliberarea imediată a lui Dawit Isaak în schimbul ajutorului financiar.
Mâine, fratele lui Dawit Isaak va veni la Parlamentul European pentru a se întâlni cu preşedintele Parlamentului şi cu dl comisar Piebalgs şi pentru a înmâna avizul juridic instituţiilor europene. Sper că acest lucru va obliga instituţiile europene să facă mai multe presiuni asupra preşedintelui Eritreei pentru a-l elibera pe Dawit Isaak, salvându-i astfel viaţa.
Joe Higgins
Dle preşedinte, în septembrie am petrecut o săptămână în Kazahstan într-o delegaţie a Grupului Stângii Unite Europene din Parlamentul European. Kazahstan, sub conducerea preşedintelui Nazarbayev, este o dictatură totalitară, unde drepturile omului sunt reprimate în mod sistematic.
Am întâlnit multe grupuri care luptă pentru drepturile omului, pentru drepturile politice şi pentru drepturile lucrătorilor. Am primit o mărturie impresionantă privind un regim monstruos, extrem de brutal în numeroase închisori din Kazahstan, prizonierii eliberaţi recent descriind degradarea grotescă a deţinuţilor şi bătăi sălbatice sistematice, violuri brutale şi alte tipuri de tortură.
În vederea acestui lucru, este ruşinos că statul Kazahstan se află la conducerea Organizaţiei pentru Securitate şi Cooperare în Europa în 2010, o reuniune la nivel înalt a şefilor de stat ai OSCE urmând să aibă loc în decembrie în capitala Astana. În mod ruşinos, preşedintele Nazarbayev, care este responsabil pentru acest coşmar, se va afla într-o vizită oficială în Uniunea Europeană săptămâna viitoare şi va fi primit de preşedintele Parlamentului, dl Buzek, preşedintele Comisiei, dl Barroso, şi alţii. Acesta este primit, fără îndoială, datorită acordurilor importante privind petrolul şi gazul pe care companiile din UE le încheie în Kazahstan, însă solicit ca aceşti lideri să ridice problema degradării groteşti a drepturilor omului şi să solicite ca dl Nazarbayev să ia măsuri care pot fi verificate pentru a pune capăt acestui lucru.
Oriol Junqueras Vies
(IT) Dle preşedinte, în ultimele câteva săptămâni, peste 30 de Mapuche au intrat în greva foamei pentru a protesta împotriva militarizării terenului lor, fiind supuşi unei jurisdicţii civile şi militare duble şi aplicării legislaţiei antiterorism, în vigoare din perioada de dictatură militară. În pofida acestui lucru, cele două grupuri majoritare din Parlament nu au căzut de acord privind o hotărâre umanitară urgentă.
În prezent, greva foamei s-a încheiat, însă motivele fundamentale care au declanşat-o încă există, aşa cum a recunoscut în aprilie, anul trecut, raportorul Declaraţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite privind drepturile populaţiilor indigene.
Chile trebuie să respecte Declaraţia Internaţională privind drepturile populaţiilor indigene şi Convenţia 169 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii privind dreptul la consultare prealabilă şi consimţământul liber şi în cunoştinţă de cauză a acestor populaţii privind întreaga legislaţie care se referă la drepturile şi interesele acestora. Parlamentul European, la rândul său, trebuie să utilizeze toate instrumentele politice posibile pentru a asigura că guvernul din Chile respectă dreptul internaţional şi acordurile cu Uniunea Europeană.
Dimitar Stoyanov
(BG) Aveam de gând să îmi exprim opinia referitoare la dezbaterea viitoare din Adunarea naţională a Bulgariei privind referendumul care va avea loc privind aderarea Turciei la Uniunea Europeană. Cu toate acestea, m-a deranjat afirmaţia colegului meu, dl Kirilov, care practic a repetat cuvânt cu cuvânt discursul susţinut de preşedintele partidului meu, Volen Siderov, în Adunarea naţională a Bulgariei acum câteva zile.
Totuşi, aş dori să adaug ceva la ceea ce a spus dl Kirilov. Stimaţi colegi, aceste persoane care au fost alungate din Tracia de Est nu au documente pentru proprietăţile lor. Şi-au abandonat copiii, lăsându-i să moară, deoarece când copiii plângeau, turcii îi descopereau şi veneau să îi caute şi să îi omoare.
Turcia este o ţară care se poate lăuda cu numeroase genociduri, precum cel comis în 1913, în care au fost masacraţi 50 000 de bulgari, iar 300 000 au fost alungaţi din Tracia de Est, acest fapt fiind o repetiţie pentru genocidul armean, nerecunoscut de otomani. De aceea, mesajul în cadrul partidului Attack este: "Da” pentru un referendum privind aderarea Turciei la Uniunea Europeană şi "Nu” aderării Turciei la Uniunea Europeană.
Theodoros Skylakakis
(EL) Dle preşedinte, Jean-Claude Juncker a spus ieri că am făcut presiuni asupra guvernului grec pentru a lua măsurile corespunzătoare din anul 2008, însă aceste probleme nu au fost făcute publice, deoarece Eurogrupul este un organism neoficial. Comisia a anunţat că deficitul pentru 2009 în Grecia va fi de peste 15 %, comparativ cu previziunea de 5 % din mai 2009.
Mă întreb următorul lucru: cum se pot trece cu vederea 10 procente din PIB? Miniştrii de finanţe au fost conştienţi de acest lucru când s-au reunit în cadrul Ecofin, care era competent la nivel instituţional, şi nu Eurogrupul? Prin urmare, problema nu era atât incapacitatea de a face previziuni, cât respectarea criteriilor politice. Cu toate acestea, cetăţenii greci, în calitate de contribuabili europeni, nu aveau dreptul să ştie? În cele din urmă, avem nevoie de autorităţi mai independente care să monitorizeze criteriile financiare şi, mai presus de toate, de aplicarea echitabilă şi automată a regulilor pentru toată lumea.
Crescenzio Rivellini
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, reuniunea la nivel înalt UE-China, care a avut loc la 6 octombrie la Bruxelles, s-a încheiat cu tensiuni în momentul în care ultima conferinţă de presă planificată a fost anulată din motive logistice laconice. În fundal, au existat dezacorduri privind cursul de schimb al yuan-ului, considerat extrem de scăzut de către zona euro.
Uniunea Europeană i-a solicitat premierului chinez să îşi aprecieze moneda şi să pună capăt practicilor comerciale inechitabile care, timp de mai mulţi ani, au stat la baza războaielor tarifare, subliniind aceasta ca o condiţie de bază înainte de a aborda problema recunoaşterii Chinei drept economie de piaţă.
Din iunie, moneda chineză a crescut cu 2,15 % comparativ cu dolarul, însă a scăzut cu 9,4 % faţă de euro. Acestea sunt nişte veşti foarte proaste pentru exporturile din zona euro, nu în ultimul rând deoarece Europa pare să fie unica putere care nu deţine mecanisme pentru a-şi devaloriza propria monedă.
În relaţiile UE-China, suntem dezavantajaţi ca urmare a diferenţelor contractuale dintre angajaţi, a costului materiilor prime şi a politicilor lor comerciale protecţioniste şi nechibzuite. Prin urmare, este imposibil să concurăm dacă şi euro este supraevaluat. În două săptămâni, vom încerca să abordăm aceste aspecte împreună cu delegaţia europeană.
Vasilica Viorica Dăncilă
În contextul în care se pune tot mai acut problema reducerii transportului la mari distanţe a produselor alimentare, încurajarea producţiei locale şi adaptarea la cerinţele pieţei, este esenţial să fie stimulată producţia comunitară de carne de ovine.
Este inacceptabil ca piaţa comunitară să fie aprovizionată cu carne de ovine de la mii de kilometri şi la preţuri exorbitante, în timp ce producătorii noştri sunt nevoiţi să-şi vândă produsele la preţuri derizorii si să abandoneze acest sector.
România este al cincilea stat în Uniunea Europeană ca număr de capete de ovine, dar şeptelul de ovine s-a redus cu peste 40 %. Cu toate acestea, exportul de carne de ovine reprezintă o parte importantă a economiei noastre.
Având în vedere aceste aspecte şi ţinând cont de faptul că, pe termen lung, ar putea apărea repercusiuni grave de ordin socio-economic şi de mediu, care să conducă la pierderea unei tradiţii milenare, România sprijină demersul Irlandei şi aşteaptă cu nerăbdare, din partea Comisiei şi Consiliului, măsuri reale de sprijin, care să stopeze declinul accentuat al sectorului cărnii de ovine în Uniunea Europeană.
Kriton Arsenis
(EL) Dle preşedinte, în 2008 ne-am confruntat cu cea mai gravă criză alimentară. Preţul cerealelor a crescut foarte mult şi, prin urmare, populaţii numeroase au suferit de foame, mai ales în Africa. În acelaşi timp, s-au înregistrat cele mai ridicate niveluri ale producţiei de cereale. S-a dat vina pe biocombustibili pentru acest paradox. În cele din urmă, s-a aflat că vina era a companiilor de credit care, odată ce au terminat de jucat jocuri la Nasdaq şi odată ce au explodat bulele de pe piaţa imobiliară, şi-au îndreptat atenţia către datoria guvernamentală şi preţurile alimentelor de bază, în scopuri speculative.
Din cauza acestor jocuri, milioane de cetăţeni din întreaga lume au sărăcit. Nu le mai putem permite acestor companii să acţioneze cu impunitate şi acum trebuie să definim un cadru operaţional clar pentru aceste companii la nivel european şi mondial.
Ilda Figueiredo
(PT) Astăzi este ziua europeană împotriva traficului de persoane. Acest lucru merită atenţia noastră deplină şi trebuie să solicităm să se ia mai multe măsuri decât să se afirme simple banalităţi legate de această tragedie, care, în prezent, afectează sute de mii de persoane în fiecare an numai în UE. Acestea sunt victime ale sclaviei moderne, din cauza foametei şi a sărăciei extreme, care afectează peste 1 miliard de persoane din întreaga lume. Aceasta este partea întunecată a exploatării capitaliste şi acestea sunt consecinţele colonialismului şi neocolonialismului, pentru care mai multe puteri europene au o mare responsabilitate.
Astfel, există o legătură simbolică între comemorarea de ieri a Zilei internaţionale pentru eradicarea sărăciei şi cea de astăzi, Ziua europeană împotriva traficului de persoane. Combaterea sărăciei şi a traficului de persoane necesită măsuri la nivel mondial, printre care se numără separarea de politicile neoliberale şi un angajament ferm faţă de dimensiunea socială a politicilor macroeconomice, pentru a asigura o politică bazată pe dezvoltare şi progres social, aşa cum au cerut publicul şi lucrătorii în demonstraţiile care au avut loc în Europa.
Franz Obermayr
(DE) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, astăzi - la 67 de ani de la înlăturarea dictatorului Benito Mussolini - monumentele fasciste încă se păstrează, se întreţin şi se renovează la scară largă în Tirolul de Sud. Pentru populaţia din Tirolul de Sud, aceasta este o amintire zilnică a nedreptăţii suferite. Acest lucru nu este demn de o Europă unită a secolului XXI. Acum mai mulţi ani, comisarul european din acea perioadă, Franco Frattini, a sugerat o lege la nivel european care să interzică toate simbolurile naziste. Consecinţa logică a acesteia ar fi fost că, în cadrul acestei mişcări împotriva simbolurilor naziste, monumentele fasciste din Tirolul de Sud ar fi fost, de asemenea, interzise şi ar fi trebuit înlăturate. Propunerea dlui Frattini nu s-a materializat; acum este timpul să încercăm alte măsuri.
Comisia ar trebui să clarifice în mod indubitabil că încălcarea drepturilor minorităţilor reprezintă o încălcare a valorilor UE. Articolul 2 din Tratatul de la Lisabona prevede clarificări suplimentare. În plus, trebuie să examinăm cât de bine sunt protejate minorităţile şi trebuie instituite în mod oficial sancţiuni obligatorii.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Uniunea Europeană a declarat anul 2010 drept Anul european de luptă împotriva sărăciei şi a excluziunii sociale. La 17 octombrie 2010, au avut loc 23 de comemorări ale Zilei internaţionale a eradicării sărăciei, care a fost anunţată de ONU. În această zi, în întreaga lume, s-au organizat evenimente speciale pentru a da dovadă de solidaritate şi înţelegere faţă de nevoile celor excluşi din societate.
Ziua internaţională a eradicării sărăciei urmăreşte în primul rând să sensibilizeze publicul privind nevoia de a elimina sărăcia în întreaga lume, mai ales în ţările în curs de dezvoltare şi să sublinieze faptul că lupta împotriva sărăciei este prioritatea noastră. De asemenea, este important să se acorde mai multă atenţie cauzelor şi consecinţelor sărăciei în Europa. Repet, în Europa. De aceea este atât de importantă punerea în aplicare a programului Uniunii Europene de distribuţie gratuită a alimentelor către cei mai săraci dintre noi, care costă 500 de milioane de EUR anual. Iniţiativa de a comemora Ziua internaţională a eradicării sărăciei este foarte utilă deoarece ne ajută să conştientizăm amploarea sărăciei în întreaga lume şi să găsim cauze şi soluţii la această problemă. Vă mulţumesc.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Dle preşedinte, de Ziua Internaţională a traficului de persoane pentru exploatarea socială, au fost scoase la iveală unele cifre care ar trebui să ne determine să acţionăm în calitate de lideri politici.
Peste 90 % din prostituţia din Europa provine din şantaj şi stoarcere de bani. Ca răspuns la aceste cifre, ar trebui să ne întrebăm dacă luăm toate măsurile necesare pentru a proteja demnitatea şi integritatea a mii de femei ale căror drepturi sunt, de asemenea, protejate de Carta drepturilor fundamentale pe care am adoptat-o odată cu Tratatul de Lisabona.
Nu este vorba de "cea mai veche profesie din lume”, ci despre unica formă de sclavie pe care nu am reuşit să o eradicăm în vechea Europă. Ţări precum Spania depun eforturi semnificative în această privinţă, urmărind în justiţie traficanţii, ridicând nivelul de conştientizare publică şi promovând planurile de reintegrare pentru femeile care sunt victime. Acest lucru nu este îndeajuns. Europa trebuie să fie o zonă unică de acţiune şi angajament.
Următoarea directivă privind traficul este o oportunitate de a acţiona asupra cererii prin intermediul educaţiei şi, în ceea ce priveşte oferta, de exemplu, este o oportunitate de a face publicitatea dificilă în toate mijloacele de informare în masă, precum şi de a accentua cooperarea bilaterală cu ţările terţe pentru a combate acest dezastru de la sursă.
Avem o oportunitate. Aş dori să atrag atenţia Parlamentului European asupra acestui aspect pentru a continua să deţină o poziţie de lider în ceea ce priveşte drepturile cetăţenilor.
Marc Tarabella
(FR) Dle preşedinte, în conformitate cu statutul acesteia, Autoritatea Europeană pentru Siguranţa Alimentară (EFSA) este o sursă independentă de consultanţă ştiinţifică privind riscurile asociate cu lanţul alimentar. Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, menţionez că am îndoieli în această privinţă şi nu sunt singurul.
Să luăm un exemplu specific: numeroase state, precum Danemarca şi Franţa, au interzis utilizarea bifenolului A în sticlele de alimente, în urma unui mare număr de studii care dovedesc caracterul său nociv. Cu toate acestea, EFSA permite în continuare utilizarea acestuia în produse destinate consumului, încălcând în mod flagrant principiul precauţiei.
De asemenea, EFSA a acceptat fiecare solicitare de a utiliza organisme modificate genetic care i-a fost înaintată. Totuşi, au existat 125 de astfel de solicitări în total. Nu vi se pare bizar? Comisarul responsabil de acest aspect, dl Dalli, a luat o distanţă faţă de EFSA săptămâna trecută în ceea ce priveşte problema bifenolului A, iar Consiliul solicită detalii privind modul de funcţionare a agenţiei începând cu anul 2008.
Prin urmare, ca măsură minimă şi cât mai urgent, solicit organizarea unei audieri comune a EFSA de către Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală, Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţa alimentară şi Comisia pentru piaţă internă şi protecţia consumatorului din Parlament. Trebuie să eliminăm îndoielile privind EFSA, în scopul asigurării unei protecţii mai bune a publicului şi a sănătăţii acestuia, care este în joc.
Cătălin Sorin Ivan
Mesajul meu este adresat Preşedintelui Parlamentului European, domnul Jerzy Buzek.
Pentru că a fost acum câteva luni în România, în plenul Parlamentului României, şi a susţinut guvernul PDL şi a susţinut măsurile de austeritate pe care acesta le promova, îi spun domnului Preşedinte Buzek că, de mai bine de o lună de zile, România nu mai are Parlament. De mai bine de o lună de zile, nu se mai ţin întrunirile în Parlamentul României şi nu se mai iau decizii, deoarece a fost fraudată legea pensiilor, aşa cum v-a spus colega mea, Daciana Sârbu.
Faptul că preşedintele României, Traian Băsescu, nu ia atitudine - ba mai mult, nu se dezice de astfel de practici -, pentru că PDL-ul automat susţine astfel de practici, frauda devenind practică parlamentară în România, sunt foarte interesat să ştiu dacă domnul Buzek mai susţine în continuare PDL-ul şi puterea din România, dacă ar mai veni astăzi în Parlamentul României să susţină guvernul Boc.
Slavi Binev
(BG) Consider că Uniunea Europeană şi noi toţi depunem eforturi pentru a scoate Europa din recesiune. Unele ţări au ieşit din recesiune, însă, din păcate, aceasta se aprofundează dintr-un motiv sau altul în alte ţări. Consider că restaurarea şi consolidarea pieţei europene se numără printre priorităţile tuturor statelor membre.
Din acest motiv, sunt foarte îngrijorat în legătură cu intenţia Uniunii Europene de a-i oferi Pakistanului un regim comercial lipsit de taxe vamale. Îmi dau seama că Pakistanul a suferit pagube ca urmare a dezastrelor naturale, însă consider că aceasta nu este o justificare adecvată pentru a ameninţa comerţul european, mai ales în ceea ce priveşte industria textilă.
Fac apel la dvs. în numele Asociaţiei producătorilor şi exportatorilor de îmbrăcăminte şi textile din Bulgaria, ai cărei membri au apelat la mine, solicitându-mi asistenţă pentru a salva acest sector în Bulgaria. Bulgaria este o ţară mică, iar recesiunea a atins aici punctul culminant. Dacă i se acordă Pakistanului accesul la piaţa europeană, acest lucru va pune în pericol producţia de textile şi de îmbrăcăminte din Bulgaria.
Dle preşedinte şi stimaţi colegi, în opinia mea, în timpul recesiunii, protejarea pieţei europene trebuie să constituie de două ori o prioritate, în timp ce comerţul fără taxe vamale cu Pakistanul nu este calea de urmat pentru a ieşi din recesiune în Europa.
Ioan Enciu
Doresc să atrag atenţia asupra situaţiei economice şi sociale deosebit de grave în care se află România. Măsurile anticriză adoptate de guvernul român sunt ineficiente şi poartă un pronunţat caracter antisocial. Sunt un atentat la drepturile fundamentale ale omului, mai ales în domeniul sănătăţii, educaţiei şi a dreptului la o viaţă decentă. Care sunt rezultatele acestor măsuri? O inflaţie de 8 %, cea mai mare scădere a PIB-ului din întreaga Uniune Europeană, blocarea economiei naţionale, precum şi proteste fără precedent ale poliţiştilor, profesorilor, pensionarilor, funcţionarilor din Ministerul de Finanţe şi ale tuturor confederaţiilor sindicale. Acest guvern funcţionează împotriva intereselor poporului român şi subminează calitatea de cetăţeni europeni a locuitorilor României. Comisia Europeană dispune de instrumente şi mecanisme adecvate pentru supravegherea şi corectarea politicilor financiare ale statelor membre. Comisia trebuie să ia atitudine faţă de măsurile de austeritate aplicate de guvernul român, care încalcă drepturile fundamentale ale omului.
Zigmantas Balčytis
(LT) La 10 octombrie, anul acesta, a izbucnit un incendiu pe "Lisco Gloria”, în timp ce naviga din Kiel către Klaipėda. Deşi nu s-au pierdut vieţi omeneşti, accidentul a subliniat problemele imense privind garantarea siguranţei persoanelor care circulă cu feribotul. Informaţiile furnizate de cei implicaţi arată că echipajul feribotului nu era pregătit pentru o operaţiune de salvare şi pasagerii au trebuit să aibă grijă unul de altul. În plus, numărul pasagerilor salvaţi a fost mai ridicat decât cel înregistrat pe lista oficială a pasagerilor, ceea ce reprezintă un motiv serios de îngrijorare privind garantarea siguranţei generale a pasagerilor şi privind ameninţarea posibilă a terorismului. În urma atentatului de la 11 septembrie, în Uniunea Europeană s-a acordat o mare atenţie siguranţei pasagerilor care călătoresc cu avionul. Acest accident a subliniat faptul că navelor trebuie să li se aplice un sistem de control similar cu al aeronavelor şi că trebuie să existe o testare independentă continuă a competenţei, atât a condiţiilor tehnice ale navei, cât şi a personalului responsabil de siguranţa pasagerilor.
Katarína Neveďalová
(SK) Săptămâna trecută, am condus o delegaţie de observatori ai Parlamentului European la alegerile parlamentare din Kirghistan. Am organizat numeroase reuniuni cu reprezentanţi ai partidelor politice şi organizaţii ale cetăţenilor şi, de asemenea, am organizat o reuniune cu preşedintele interimar, Roza Otumbayeva.
În pofida faptului că, în timpul misiunii, am fost asiguraţi că ţara se află în mod evident pe calea schimbării regimului către democraţie parlamentară şi că situaţia de securitate s-a liniştit, la scurt timp după plecarea noastră din Bişkek, tulburările au reînceput, iar partidele politice au început să conteste rezultatele alegerilor. Acestea au avut loc în pofida declaraţiilor organizaţiilor internaţionale potrivit cărora alegerile din Kirghistan s-au desfăşurat relativ corect. Într-o ţară în care nivelurile standardelor sociale sunt cu totul deplorabile şi zeci de mii de oameni au fost nevoiţi să îşi abandoneze casele, lupta pentru poziţia de lider unic a reînceput, iar ţara o ia în direcţia opusă.
Consider că este necesar să îi solicităm Uniunii Europene şi Parlamentului European să fie mai interesate de regiunea Asia Centrală, care este extrem de turbulentă la ora actuală. Acest lucru nu este valabil numai pentru Kirghistan, ci şi pentru recentele tulburări din Tadjikistan şi nu mai este nevoie să menţionăm proximitatea Afganistanului. Este important să ne accentuăm interesul şi prezenţa în regiune pentru un viitor mai bun pentru toţi.
Ivailo Kalfin
(BG) Aş dori să vă atrag atenţia asupra unor aspecte importante legate de securitatea informatică. Prevenirea riscurilor asociate cu expansiunea rapidă a internetului este mult mai eficientă decât repararea pagubelor cauzate de utilizarea sa abuzivă. Sunt necesare cel puţin o serie de măsuri pentru a face acest lucru.
În primul rând, spaţiul virtual necesită o protecţie dinamică şi care nu creează pereţi statici, ci se bazează pe flexibilitate şi inovaţie proactivă. În al doilea rând, legislaţia care reglementează internetul trebuie să se folosească de oportunităţile oferite de tehnologia informaţiilor, nu să le restricţioneze. În al treilea rând, este necesară o coordonare orizontală foarte activă a diferitelor instituţii implicate în domeniul securităţii informatice. În al patrulea rând, securitatea informatică necesită mecanisme extrem de active şi eficiente de cooperare şi coordonare internaţională.
Aş dori să încurajez Comisia Europeană să dea dovadă de o hotărâre deosebită şi să insiste asupra iniţiativelor legislative viitoare referitoare la crearea şi punerea în aplicare a unei strategii europene de securitate informatică şi la stabilirea unor poziţii sau a unui mecanism care să faciliteze coordonarea orizontală a tuturor comunităţilor şi politicilor naţionale legate de acest aspect.
Preşedintele
Dezbaterea a fost închisă.

{'language': 'ro'}