Euroopan aluekehitysrahastosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1080/2006 tutkimukseen ja innovointiin osoitettujen varojen sekä seitsemännen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman välisen synergian aikaansaaminen - Kuluttajille ja kansalaisille tarkoitetut yhtenäismarkkinat - Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys elpyvässä taloudessa - Koheesiopolitiikan osuus Lissabonin ja EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa (keskustelu) Puhemies (EN) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu: Lambert van Nistelrooijin aluekehitysvaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä Euroopan aluekehitysrahastosta annetusta asetuksesta (EY) N:o 1080/2006 tutkimukseen ja innovointiin osoitettujen varojen sekä seitsemännen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman välisen synergian aikaansaamisesta kaupungeissa, alueilla, jäsenvaltioissa ja unionissa Louis Grechin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä kuluttajille ja kansalaisille tarkoitettujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta, Liem Hoang Ngocin talous- ja raha-asioiden valiokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä elpyvässä taloudessa [KOM(2009/0545 - 2010/2038 (INI))], ja Ricardo Cortés Lastran aluekehitysvaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä koheesiopolitiikan osuudesta Lissabonin ja EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Lambert van Nistelrooij Tämä on todellakin erittäin johdonmukainen paketti. Tämän aamuisen tukipakettia ja tiukempaa ja vakaampaa rahoitus- ja taloushallintoa koskevan keskustelun jälkeen keskustelemme nyt useista asiakirjoista, jotka ovat tärkeitä EU 2020 -strategian yhteydessä vaaditulle sitoutumiselle. Parlamentti haluaa nimenomaisesti ohjata näitä komission ja erityisesti neuvoston tekemiä ehdotuksia Ei voi hyväksyä, että neuvosto tekee päätöksiä kesäkuussa ilman että me olemme selkeästi päässeet sopimukseen käsiteltävinä olevista asioista. Puhumme suunnasta ja myös toteutuksesta lähitulevaisuudessa. Ajatelkaamme esimerkiksi lippulaivahankkeita, jotka myös tarvitsevat yhteisen tukemme ennen pitkää. Sen tähden on todella tärkeätä, että käytämme tähän tarpeeksi aikaa nyt. Sekä Ricardo Cortés Lastran että minun aluekehitysvaliokunnan puolesta laatimamme mietinnöt käsittelevät politiikan synergiaa eurooppalaisen tuotannon tai tulosten lisäämisen näkökulmasta. Tämän hienous piilee siinä, että pystymme parempaan, meidän todellakin täytyy toimia tehokkaammin. Toimintamme on hajallaan monilla alueilla - jos katsomme kehitystä maailmassa, kilpailua ja sellaisia asioita, joista haluamme suoriutua. Tiivistettynä: asiat täytyy hoitaa fiksummin, vihreämmin, kestävämmin ja kokonaisvaltaisemmin. Talous- ja raha-asioiden valiokunnan käsiteltäväksi esittämät mietinnöt koskevat myös hallinnointia ja riittävien varojen varmistamista, myös koulutukselle. Lyhyesti sanottuna, toivon, että saamme aikaan selkeät perustat tälle päätöslauselmalle tämän iltapäivän aikana. En tiedä, äänestetäänkö huomenna, enkä sitä, saavutetaanko hallinnointia koskeva yksimielisyys. Joka tapauksessa oletan kuitenkin, että parlamentti pystyy ottamaan lopullisen kannan EU 2020 -strategiaan kesäkuussa. Palatakseni mietintööni: se on täytäntöönpanomietintö. Olemme tutkineet tarkkaan, miten asiat toimivat tutkimuksen ja kehityksen alueilla, aluepolitiikassa ja pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, ja haluan kiittää kollegoitani, mukaan lukien kollegat teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnasta - valiokunta, jolla on 50 artiklan mukainen yhteisvastuu - avusta hyvän tuloksen saavuttamisessa. Mitä saimme aikaan? 1. Tutkimus meillä Euroopassa on ensiluokkaista. Ongelmana on kuitenkin, että tämän tutkimuksen hyödyntäminen laahaa perässä. Tieto on vapaa, se matkustaa ympäri maailmaa, eikä sitä voi pitää itsellään. Vaikka olemmekin hyviä sijoittamaan tutkimukseen, olemme jäljessä tutkimustulosten hyödyntämisessä, innovaatioiden saattamisessa markkinoille, ja myöhemmin korkealaatuisen tuotannon pitämisessä omassa maanosassamme. 2. Mietinnöstäni ilmenee, että käytämme tällä hetkellä neljännesosan aluerahaston varoista infrastruktuuri- ja innovaatiotutkimukseen. Se on huomattava muutos, tärkeysjärjestys, joka on toiminut meneillään olevan kauden aikana komission aloitteiden ansiosta. Rahoituksen korvamerkintä on eräs niistä välineistä, joka on ollut tehokas, ja jolla myös ehdottomasti on ollut vaikutusta alueiden ja kaupunkien toimintasuunnitelmiin. Sen seurauksena tietoon perustuvan talouden, jollaiseksi olemme kehittymässä, profiili paranee ja erikoistuminen lisääntyy. 3. Mietinnössäni olen yhdessä kollegoideni kanssa tehnyt useita koko tutkimus-, innovaatio- ja tuotantoketjua koskevia parannusehdotuksia tehokkuuden parantamisen näkökulmasta. Meidän täytyy myös ymmärtää Lissabonin sopimuksessa määrätyn alueellisen ulottuvuuden tärkeys. Meidän täytyy kohdistaa huomiomme lukuisiin alueisiin pystyäksemme vaikuttamaan laajamittaisesti. Meidän täytyy olla rohkeita erikoistuaksemme alueella tuotteiden tuottamisessa - sivumennen sanottuna, erikoistumisen periaate on vanha tarina Euroopan unionissa. Edellytyksenä on, että hyvät yhteydet ovat olemassa tämän tiedon välittämiseen (laajakaista tai perinteinen infrastruktuuri). Jos unioni investoi rahaa, myös yhteistyön pitäisi toimia... (Puhemies keskeytti puhujan.) Liem Hoang Ngoc Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, valiokunta-aloitteisella mietinnöllä, josta äänestämme tällä viikolla, on erityinen symbolinen tärkeysarvo tällaisena aikana, kun markkinoilla ei pystytä arvioimaan euroalueen taloudelliseen tilanteeseen liittyviä riskejä. Kun ensin on vaadittu lukuisia talousarvion tarkistuspolitiikkoja, nyt epäillään jäsenvaltioiden kykyä luoda kasvua ja hankkia siten velkojen korkojen maksuun välttämättömiä verotuloja. Valitettavasti minkäänlainen riskien arviointi ei ole toteutettavissa tässä perin epävarmassa tilanteessa, johon maailmantalous on nyt joutunut. Sellainen arviointi on sitäkin tärkeämpi Euroopan unionissa, jossa tuotantokapasiteetin käyttöaste on ennennäkemättömän alhainen. Sijoittamisen sijaan yritykset pysäyttävät koneita, koska huolimatta vuoden 2009 lopun orastavista elpymisen merkeistä kysyntää ei ole. Kasvu voisi jopa päätyä vaihtamaan suuntaa, jos rajoittavat toimenpiteet tyrehdyttävät elpymisen heti alkuunsa. Mietintömme ensimmäinen tavoite oli nimenomaan määrittää politiikkojen käynnistämisen optimaalinen ajankohta kriisin torjumiseksi. Ehdotimme tukitoimenpiteiden jatkamista kunnes normaali tuotantokapasiteetin käyttöaste olisi palautettu. Sen tähden ehdotimme niitä suhdanteita tasoittavia budjettipolitiikkoja koskevan periaatteen ratifiointia, joiden vakiinnuttaminen onnistui kriisin ensimmäisessä vaiheessa vuonna 2008 ja 2009, ja jotka ovat vuoden 2005 vakaussopimuksen uudistuksen hengen mukaisia. Nämä politiikat tuovat mukanaan automaattisten vakauttajien käytön, toisin sanoen varsinaisen budjetin ylijäämät kohdistetaan lainojen takaisinmaksuun korkeasuhdanteen aikana, ja sallitaan jäsenvaltioiden lainata elvytyspaketeille välttämättömiä resursseja matalasuhdanteen aikana. Tällä hetkellä elämme matalasuhdannetta. Korkokantoihin kohdistuu ehdottomasti paineita, ja ne uhkaavat velkatason kestävyyttä. Asioiden näin ollen Euroopan keskuspankki oli oikeassa ilmoittaessaan ostavansa takaisin joitakin velkoja, jotta jäsenvaltioiden olisi mahdollista monipuolistaa rahoituslähteitään. Voidaanko markkinoiden vaatimia riskipreemioita pitää perusteltuina huolimatta siitä tosiasiasta, että tätä kestävyyden käsitettä ei koskaan ole määritetty taloutta käsittelevässä kirjallisuudessa? Ei, jos otamme huomioon, että riskiä kiinnelainojen johdannaismarkkinoilla, samoin kuin julkisilla velkamarkkinoilla on mahdotonta arvioida. Sen tähden ehdotimme mietinnössämme, että erityistä huomiota pitäisi kiinnittää rakenteelliseen alijäämäindikaattoriin mieluummin kuin kohdistaa... (Puhemies keskeytti puhujan.) Sen tähden ehdotimme mietinnössämme, että pitäisi kiinnittää erityistä huomiota rakenteelliseen alijäämäindikaattoriin mieluummin kuin keskittyä tämänhetkisiin vaihtotaseiden alijäämiin, joiden määrä johtuu nykyisen budjettivajeen huonontumisesta. Tämä on kasvua ja rinnakkaisilmiönä verotuloja heikentäneen kriisin tulos. Näihin tuloihin on vaikuttanut haitallisesti myös verojen alentaminen, jolla ei ollut odotettua vaikutusta tarjontaan. Mietinnössämme pyrimme tarjoamaan kolme suositusta yhdistettynä joihinkin operatiivisiin indikaattoreihin. Ensimmäinen suositus on tukitoimenpiteiden jatkaminen, kunnes elpyminen on vahvistunut. Toinen on rakenteellisten alijäämien tarkkailu. Ne ovat edelleen lähes tasapainossa huolimatta varsinaisten budjettivajeiden huonontumisesta. Tarkoituksena on lähettää markkinoille vahvistavia viestejä julkisen talouden tilasta. Kolmanneksi suosittelemme verokuluja koskevan tehokkuuden arviointia, erityisesti tiettyjen verotulojen laskuun liittyvien veronalennusten. Valitettavasti talous- ja raha-asioiden valiokunnan liberaaleille ja konservatiiveille ei terve järki, ei kriisin vaikutus eikä se tosiasia, että suunnaton velka johtuu myös pankkien pelastussuunnitelmista, merkitse juuri mitään. Vain heidän sokealla uskollaan rahoitusmarkkinoiden tehokkuuteen, vain selvästi vanhentuneen vakaussopimuksen ahdasmielisellä noudattamisella on merkitystä. He eivät näe mitään tarvetta luoda talouden hallinnointiin vaadittavia työkaluja, mikä olisi oleellista unionin vahvistamiseksi. Kyse on Euroopan pakottamisesta nälkäkuurille, ja sinnikkäästä yrittämisestä noudattaa sopimuksen kriteereitä ilman mitään takeita menestyksestä. Tähän sisältyy riski elpymisen tuhoamisesta ja se heikentää sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tällaista asennetta he ovat puolustaneet talous- ja raha-asioiden valiokunnassa. Siitä äänestyksestä lähtien Euroopan taloudellinen tila on heikentynyt edelleen. Euroopan keskuspankki ja komissio ovat vihdoin keksineet raha- ja budjettipoliittisia välineitä, joiden pitäisi tehdä meille mahdolliseksi talouden hallinnon parantaminen euroalueella. Markkinat ovat kuitenkin heikentyneet jälleen kerran, säästösuunnitelmien horjuttamia kun ovat. Ecofin-neuvoston täytyi maanantaina aloittaa taas alusta. Tätä taustaa vasten käsiteltäväksi esittämämme muutokset ovat kaiken kaikkiaan varsin kohtuullisia, ja lisäksi esitämme joitakin uusiakin. He kannattavat vakaussopimuksen joustavaa täytäntöönpanoa, jotta voitaisiin välttyä epämieluisilta säästöiltä. He kannattavat julkista luottoluokituslaitosta suojellakseen jäsenvaltioita markkinoiden määräysvallalta. Tällaisia viestejä parlamentin täytyy lähettää ulospäin. Othmar Karas, ideologisten automaattireaktioiden aika on ohi, samoin kuin lyhytaikaisten kansallisten vaalitemppujenkin aika. Eurooppa tarvitsee politiikkoja, joita kannustaa todellinen halu vahvistaa Eurooppaa. Jos te ja ryhmänne ette pysty tähän, jos ette enää kykene edustamaan yleistä etua, voitte olla varmoja, että kansalaisemme vetävät omat johtopäätöksensä, sillä nyt on kyseessä euroalueen tulevaisuus. Ricardo Cortés Lastra Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, haluan ensin kiittää varjoesittelijöitä ja heidän avustajiaan, aluekehitysvaliokunnan sihteeristöä heidän panoksestaan, samoin kuin Euroopan komission aluepolitiikan pääosastoa ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastoa, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa, ammattiliittoja ja eurooppalaisia alueellisia verkostoja ja järjestöjä heidän yhteistyöstään. Valmistellessani tätä mietintöä tapasin lukuisia paikallisten järjestöjen ja laitosten edustajia erityisesti alueiden komiteasta, Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liitosta, Euroopan alueiden liitosta, Euroopan alueiden tutkimus- ja innovaatioverkostosta, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta ja Euroopan komission aluepolitiikan pääosastosta sekä sen työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastosta. Haluan kiittää heitä kaikkia heidän ajastaan ja mielenkiintoisista kannanotoistaan. Otsikko on muutettu ja siihen sisältyy nyt myös viittaus Eurooppa 2020 -strategiaan. Mietinnön päätavoitteena on puolustaa koheesiopolitiikkaa vahvana, riittävästi rahoitettuna ja kaikilla Euroopan unionin alueilla läsnä olevana politiikkana samoin kuin sen keskeistä asemaa Eurooppa 2020 -strategiassa. Aluekehitysvaliokunta hyväksyi mietinnön käytännössä yksimielisesti: 40 ääntä puolesta, 1 tyhjä ja 1 ääni vastaan. Tässä mietinnön ensimmäisessä osassa on lyhyt analyysi koheesiopolitiikan vaikutuksesta Lissabonin strategiaan, ja siinä viitataan rajoitteisiin, jotka koskivat alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja sosiaalisten, taloudellisten ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista Lissabonin strategiaan, mikä teki sen hyväksymisestä, sitä koskevasta viestinnästä ja sen tehokkuudesta vaikeaa. Mietinnössä puhutaan myös arvioinnin tarpeesta, ei pelkästään nykyisten menojen, vaan myös todellisten vaikutusten osalta. Mietinnön toisessa osassa käsitellään tulevaa Eurooppa 2020 -strategiaa koskevia suosituksia ja korostetaan alueiden, monitasoisen hallinnoinnin ja kumppanuusperiaatteen tärkeyttä, Eurooppa 2020 -strategiaan ehdottomasti sisällytettäviä koheesiopolitiikan peruspilareita ensimmäisinä ja välttämättöminä edellytyksenä sen täytäntöönpanon onnistumiselle. Lisäksi on oleellista, että sosiaalisten ja taloudellisten, samoin kuin yleisesti ottaen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista vahvistetaan, jotta vältytään siltä, että strategia on irrallaan keskeisistä sidosryhmistään ja menettää uskottavuutensa niiden keskuudessa. Tässä osassa korostetaan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin keskeistä asemaa, niin sanotun osaamiskolmion luomisprosessin helpottamisen tärkeyttä ja tarvetta tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka usein ovat innovoinnissa edelläkävijän asemassa. Samalla emme kuitenkaan saa sivuuttaa alueiden ja vaikeimmassa asemassa olevien yhteiskuntaryhmien erityistarpeita. Sen tähden on jätettävä tilaa tietynlaiselle joustavuudelle. Erityisesti edistääksemme tutkimusta ja kehittämistä, yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien sijoitusten vipuvaikutusta, puolustamme kansallisten strategisten viitekehysten ja kansallisten uudistusohjelmien välisen synergian lisäämisen tarvetta. Puolustamme myös yhteistyön lisäämistä ja johdonmukaisuutta erilaisten eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten, strategisiin tavoitteisiin liittyvien politiikkojen välille. Euroopan investointipankilla on ja täytyy jatkossakin olla tärkeä asema alueiden, pienten ja keskisuurten yritysten tukemisessa rahoitusjärjestelyiden, yhteistyön ja tukivälineiden avulla. Tämän investointipankin ja kaikkien tuensaajien tehtävän helpottamiseksi on kuitenkin tarpeen edetä kohti menettelyiden yksinkertaistamista. Lopuksi totean, että mietinnössä puolustetaan tulevaisuuden tähden vakaata ja riittävästi rahoitettua koheesiopolitiikkaa, joka on läsnä kaikilla Euroopan alueilla, ja jolla on keskeinen aseman Eurooppa 2020 -strategiassa. Louis Grech esittelijä. - (MT) Arvoisa puhemies, pohjimmiltaan mietinnössäni käsitellään yhtenäismarkkinoiden suojelua mikroperspektiivistä, pidetään markkinoita yksittäisenä hankkeena, ja otetaan huomioon vuoden 2012 rahoituskehys ja viimeaikainen rahoituskriisi. Strategioiden ja toimenpiteiden, joiden tarkoituksena on antaa uutta puhtia Euroopan yhtenäismarkkinoille ja Euroopan markkinoille, pitäisi perustua käytännölliseen, laaja-alaiseen ja kokonaisvaltaiseen sopimukseen, joka koskee kaikkia jäsenvaltioita ja keskittyy etupäässä niihin ensisijaisiin tavoitteisiin, joihin jäsenvaltiot todella haluavat sitoutua. Euroopan täytyy kehittää vuoden 2020 strategioita tekemällä markkinoille mahdolliseksi olla taloudellisen elvyttämisen johtava tekijä, samalla synnyttää hyväksyntää kansalaisten keskuudessa suojelemalla heidän etujaan, kuluttajien keskuudessa puolustamalla heidän oikeuksiaan, ja pienten ja keskisuurten yritysten keskuudessa tarjoamalla heille oikeanlaisia kannustimia. Mietinnössäni ehdotetaan useita strategisia lainsäädännöllisiä ja muita kuin lainsäädännöllisiä aloitteita, jotka keskittyvät Euroopan yhtenäismarkkinoiden tervehdyttämiseen. Nämä aloitteet ovat parhaimmillaan yhtenäismarkkinoita koskevan säädöksen luomisessa, jossa välittömät toimet (2012) yhdistetään vuoden 2020 strategian pitkän aikavälin näkemyksen kanssa. Olen myös esittänyt konkreettisia, kansalaisten peruskirjan laatimista koskevia, muita kuin lainsäädännöllisiä ehdotuksia. Peruskirjaan sisältyy kansalaisten oikeuksia ja kuvauksia siitä, mitä heillä on oikeus tehdä. On myös rohkaisevaa, että sain komission jäseniltä Michel Barnieriltä ja John Dallilta positiivista palautetta, joka koski ehdotustani Euroopan kansalaisten ilmoittamista 20:stä eniten turhautumista aiheuttaneista seikoista, yhteisen muutoksenhakujärjestelmän luomista ja erityisesti kansalaisten jokapäiväisiä ongelmia koskevaa viestintästrategiaa. Meidän täytyy hyväksyä todella uusi ajattelutavan poliittinen linja, joka perustuu kuluttajansuojaan ja sellaiseen sosiaaliseen ulottuvuuteen, joka auttaa laatimaan lakeja ja tehtäviä Euroopan unionin hoidettavaksi. Vain näin voimme saada aikaan sellaisen todellisen sosiaalisen markkinatalouden kuin Lissabonin sopimuksessa on esitetty. Valitettavasti yhtenäismarkkinat eivät kuluneina vuosina ole onnistuneet vakuuttamaan kansalaisiamme siitä, että ne edustaisivat heidän etujaan ja toiveitaan. Vielä huolestuttavampaa on, että kansalaisemme ja kuluttajamme kokevat enenevässä määrin epävarmuutta ja uskon puutetta markkinoita kohtaan. Meidän täytyy hyväksyä se tosiasia, että perinteistä määritelmää yhtenäismarkkinoista pelkästään taloudelliseen näkökohtaan sitoutuneena toimijana täytyy kohentaa. Meidän täytyy saada aikaan uusi yhteinen linja, joka on kokonaisvaltainen, ja joka täysin yhdistää kansalaistemme, kuluttajamme ja pienten ja keskisuurten yritysten tuntemukset. Tämä voi toteutua tarjoamalla heille johtavaa asemaa Euroopan yhtenäismarkkinoiden uudelleen käynnistämisessä. Jokainen yritys, joka tuhlataan yrityksiin vähätellä yhtenäismarkkinoita dogmaattisesti, aliarvioi niitä haasteita, epäjohdonmukaisuuksia, etuja, erilaisia vakaumuksia ja hämmentäviä asioita, joita joudumme kohtaamaan. Yhtenäismarkkinoiden yhdentymisprosessi ei ole peruuttamaton. Sen tämänhetkinen tila täytyy asettaa kyseenalaiseksi. Euroopan yhtenäismarkkinat ovat vaarassa muuttua hyvin heikoiksi ja siten merkityksettömiksi seurauksena kriisin mukanaan tuomista protektionistisista asenteista. Yhtenäismarkkinat eivät ole itsetarkoitus, vaan väline, jonka täytyy merkittävällä tavalla edistää parempaa elämänlaatua kaikille Euroopan kansalaisille niin, että, kuten Evelyne Gebhardt sanoi, "yhtenäismarkkinat toimivat kansalaisten puolesta eivätkä heitä vastaan". Niinpä taataksemme toimintakykyiset ja vahvat yhtenäismarkkinat, meidän täytyy ratkaista ne asiat, joita Mario Monti nimitti analyyttisessä ja innostavassa mietinnössään markkinoiden yhdentymisen ja sosiaalisten tavoitteiden välisiksi jännitteiksi. Lopullisessa analyysissä hallitseva järjestelmä on sellainen, joka onnistuu luomaan tasapainon elinvoimaisen ja kilpailukykyisen, innovointiin kannustavan talouden ja työpaikkojen luomisen välille, ja antaa kansalaistemme vaatimat kuluttajansuojan sekä sosiaaliset että ympäristönsuojelua koskevat turvatakuut. Kaikki tämä täytyy voida saada aikaan kompromissien ja yhteisvastuun hengessä. Lopuksi, arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia varjoesittelijöitä ja koordinaattoreita heidän panoksestaan. Pervenche Berès Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, aivan ensiksi ihmettelen kuitenkin hetken ohjelmamme suunnittelua ja kykyämme järjestää täysistuntokeskustelujamme. Olen iloinen voidessani osallistua tähän keskusteluun, jossa käsitellään kaikkia näitä Euroopan parlamentin aloitteita, mutta minusta tuntuu kuin olisin sulatusuunissa, enkä ole varma, tarjotaanko täällä tarkka näkemys Euroopan parlamentin EU 2020 -strategiasta. Ehkä kuitenkin olen liian vaativa. Toisaalta toivon, että jaatte huoleni, arvoisa puhemies, koska nostitte toukokuun 10. päivänä puheenjohtaja Van Rompuyn kanssa Euroopan parlamentin puolesta esiin erittäin tärkeän kysymyksen, joka liittyy seuraavaan. Työllisyyden suuntaviivojen hyväksyttiin tänä vuonna - rohkenen sanoa, poikkeustoimena - osana komission ja Euroopan parlamentin erityistä kumppanuutta ja hyvän yhteistyön hengessä neuvoston kanssa, unohtamatta jokseenkin tarkistettua aikataulua. Työllisyyden suuntaviivat julkaistaan tavallisesti edellisen vuoden lopussa, tänä vuonna ne julkaistiin huhtikuussa, ja vaikka ne sitovat meitä pitkiksi ajanjaksoiksi tulevina vuosina, meidän täytyy keskustella niistä perusteellisesti ennen keväällä järjestettävää Eurooppa-neuvoston kokousta. Te tuitte ystävällisesti, meidän kaikkien puolesta, puheenjohtaja Van Rompuyille lähettämäämme pyyntöä, jossa vaadittiin Eurooppa-neuvostoa takaamaan Euroopan parlamentille oikeus käyttää valtaansa Lissabonin sopimuksen mukaisesti. Komissiolla ja neuvostolla ei selvästi ole aikomustakaan ottaa huomioon tätä vaatimusta, ja siten ne aikovat tietoisesti rikkoa tätä sopimusta. Uskon, että viranomaisten tässä parlamentissa täytyy kantaa vastuunsa, ja että heidän on otettava tästä opiksensa. Näitä työllisyyden suuntaviivoja, jotka ovat tärkeitä vuoden 2020 strategian täytäntöönpanon yhteydessä, koskevan haasteen osalta meidän täytyy kiinnittää viranomaisten huomio niiden tärkeyteen tällaisena aikana, jolloin 17 prosenttia eurooppalaisista elää köyhyysrajan alapuolella - haluan korostaa, että nämä luvut ovat vuodelta 2007, siis ajalta ennen kriisin alkamista - ja kun 23 miljoonaa kansalaistamme on jäämässä työttömäksi. Tällä hetkellä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa kannetaan suurta huolta kahdesta asiasta. Ensinnäkin köyhyyden vähentämistä koskevasta tavoitteesta, jonka luulen olleen komission jäsenen László Andorin aloite. Tämä tavoite on sisällytetty vuoden 2020 strategiaan, ja me pidämme sitä myönteisenä. Emme ymmärrä, kuinka tämä asia voi olla keskustelujen, epäilysten aiheena ja syynä unionin pätevyyden kyseenalaistamiseen neuvostossa, kun sopimuksesta käy selvästi ilmi, että EU:lla on myös tällä alueella velvollisuutensa. Toinen asia liittyy erilaisten politiikkojen välisiin suhteisiin ja johdonmukaisuuteen, koska komissio kertoo meille selvästi muuttaneensa perusteellisesti asioita tässä vuoden 2020 strategiassa vähentämällä tavoitteiden määrää. Uskon, että perusteellisessa muutoksessa täytyy olla kyse muustakin kuin yksinkertaisesti tavoitteiden määrän vähentämisestä. Olemme kuitenkin vakuuttuneita, että vuoden 2020 strategiassa täytyy ottaa huomioon EU:n tilanteen todellisuus. Todellisuudessa ne, jotka tällä hetkellä kärsivät eniten kriisin seurauksista, ja joita kriisi on koetellut rankimmin, ovat niitä, jotka tosiasiallisesti luovat EU:n vaurauden. Tosiasia on, että nähtävissä on siellä ja täällä alkavia keskusteluja, jotka todennäköisesti kohdistuvat suoraan eurooppalaisten etuihin, sillä ne johtavat sijoittamisen vähenemiseen juuri, kun sitä eniten tarvitaan, toisin sanoen kohdistuvat pitkän aikavälin pääomaamme: yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja terveyteen. Tämän haasteen tähden työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta vaatii viranomaisia tiedostamaan, kuinka julkisia investointeja voitaisiin supistaa näillä alueilla samaan aikaan, kun heikko kasvu ja vähentyneet yksityiset investoinnit eivät pysty paikkaamaan suvantovaihetta, ja siten varmistamaan julkisen talouden elpymistä lyhyellä aikavälillä. Aikataulutus on tässä ratkaisevan tärkeä, ja pidämme valitettavana, että talous- ja raha-asioista vastaavat ministerit pystyivät perumaan uudentyyppisen työllisyystuen ja työttömyyden vähentämiseen liittyvät toimet, kun sosiaaliasioista vastaavia ministereitä ei oltu kuultu tässä Euroopan unionissamme vallitsevassa työttömyyden ja sosiaaliasioiden kannalta traagisessa tilanteessa. Mary Honeyball laatija. - (EN) Arvoisa puhemies, Eurooppa 2020 -strategiassa esitetään toimia koulutusjärjestelmien toiminnan tehostamiseksi, korkea-asteen koulutuksen houkuttavuuden vahvistamiseksi, koulutus- ja liikkuvuusohjelmien lisäämiseksi nuorille ihmisille, työmarkkinoiden nykyaikaistamiseksi, työvoiman liikkuvuuden lisäämiseksi ja taitojen ja pätevyyksien kehittämiseksi, jotta osallistuminen työmarkkinoille saataisiin lisääntymään. Tämä sai kannatusta kevään Eurooppa-neuvostolta, joka esitti, että keskeiset tavoitteet EU:n tasolla vaativat sellaisia toimia kuin parempia olosuhteita tutkimukselle ja kehittämiselle, koulutustason parantamista, koulupudokkaiden määrän pienentämistä ja nuorten, vanhempien ja vähän koulutettujen työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille enemmän. Maailmanlaajuinen talouskriisi on jäsenvaltioissa kuitenkin johtanut koulutusalan talousarvioleikkauksiin kaikkialla Euroopan unionissa. Esimerkiksi Latvia kärsii syvästä talouskriisistä ja se on joutunut tekemään useita talousarvioleikkauksia maan 34 korkeakoulussa ja supistamaan pelottavat 50 prosenttia korkeakoulujen talousarviosta. Irlannin yliopistot joutuvat leikkaamaan 6 prosenttia, eikä Yhdistynyt kuningaskuntakaan säästy leikkauksilta, sillä Englannissa korkeakoulutuksesta vastaava laitos (Higher Education Funding Council) arvelee, että korkea-asteen koulutukselta joudutaan mahdollisesti leikkaamaan 500 miljoonaa euroa. Kaikki ei kuitenkaan ole synkkää. Jotkin jäsenvaltiot, esimerkiksi Ranska, ovat pärjänneet hyvin, mutta ongelmana on, että rahoitus on eritasoista eri jäsenvaltioissa. Jotta EU 2020 -strategia voisi toimia, tarvitsemme vahvan, koordinoidun lähestymistavan. Sen tähden pyydän komissiota selittämään, ensinnäkin, miten se aikoo varmistaa, että jäsenvaltiot pitävät kiinni sitoumuksistaan EU 2020 -strategian koulutustavoitteisiin, ja taata, että tämä alue saa riittävästi tukea ja rahoitusta ja ettei se unohdu kiireen keskellä, kun tasapainotellaan lukuja talouskriisin vuoksi. Toiseksi, miten se aikoo varmistaa lisää budjettivaroja näihin EU:n tason strategioihin ja ohjelmiin. Michel Barnier komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komission ja puheenjohtaja Barroson puolesta haluan esittää muutamia huomioita EU 2020 -strategiasta ja myötäillä Louis Grechin ja Liem Hoang Ngocin erittäin mielenkiintoisia mietintöjä. Seuraavaksi kollegani ja ystäväni, komission jäsenet Johannes Hahn ja László Andor, käsittelevät vuorostaan - tässä keskustelussa, johon osallistumme - suullisia kysymyksiä, jotka koskevat muita aloja: koheesiota, työllisyyttä, sosiaalisia näkökohtia, tutkimusta ja kehitystä. Sallikaa minun kiittää meidän kaikkien kolmen puolesta kaikkia esittelijöitä ja parlamenttia tästä aloitteesta, joka on tehty näinä meidän kaikkien kannalta erittäin vakavina ja haasteellisina aikoina, talouskriisin aikana, johon liittyvät euron viimeaikaiset vaikeudet, jotka selvästi korostavat jäsenvaltioidemme keskinäistä riippuvuutta ja tarvetta koordinoida jäsenvaltioidemme talouspolitiikkoja. Nyt on aika vastata haasteisiin ja toimia mahdollisimman hyvin yhdessä tässä epävarmassa tilanteessa ja kriisiolosuhteissa. Viime päivinä tehdyt päätökset ovat mielestämme erittäin tärkeitä. En tässä palaa kollegani, komission jäsenen Olli Rehnin, kanssa tänä aamuna käytyyn pitkään keskusteluun. On ilmeistä, että meidän täytyy ottaa käyttöön välineitä talouspolitiikkojemme koordinaation parantamiseksi, ja uskomme, että tämä Eurooppa 2020 -strategia voi olla uuden, vahvistuneen ja koordinoidun talouspolitiikan ensimmäinen väline. Tätä strategiaa koskevassa esityksessään komissio on jo maaliskuun alussa painottanut julkisen taloutemme vakauttamisen tarpeellisuutta. Juuri läpikäymämme eurokriisi osoittaa meille selvästi, kuinka merkityksellinen tämä näkemys edelleen on. Aivan kuten kollegani, komission jäsen Olli Rehn, minäkin olen pannut merkille Liem Hoang Ngocin mietinnössä tehdyt, tätä asiaa koskevat esitykset. Seuraavaksi, hyvät parlamentin jäsenet, toinen tämän taloutemme, jäsenvaltioidemme talouden tasapainon vakaaksi tai paremmaksi saattavan EU 2020 -strategian menestystä koskeva ennakkovaatimus. Ajattelen tietysti tarvetta valvoa ja säädellä rahoitusmarkkinoita niin, että ne palvelevat reaalitaloutta eikä toisin päin. Lupaan, että komissio pysyy näitä alueita koskevassa etenemissuunnitelmassaan. Ensi vuoden aikana meidän täytyy ottaa kaikki tarpeelliset lainsäädäntöehdotukset käsiteltäviksi, niin että voimme virallistaa yhdessä G20-kokouksessa tekemämme sitoumukset, jotka koskevat neljää merkittävää asiaa: avoimuutta, vastuullisuutta valvontaa ja kriisien ennaltaehkäisyä. Toivon todella, että parlamentti ja neuvosto selvittävät nopeasti käsiteltävänä olevaa tekstiä koskevat erimielisyytensä niiden useiden asioiden osalta, joita on jo tarkasteltu lainsäädäntöä koskevassa keskustelussa. Tarkoitan "rahoitusvalvontapakettia" ja hedgerahastoasiakirjaa. Meidän on palautettava luottamus. Meidän täytyy käyttää hyväksemme joka ainoa voimavara vapauttaaksemme taloutemme kasvumahdollisuudet. Tässä työssä on epäilemättä monia näkökohtia. Keskustelu, itse asiassa tämän iltapäivän keskustelu, on osoitus siitä: sisämarkkinoiden uudelleenkäynnistys, kaikkien alueiden aluepolitiikka, mukaan lukien kaikkein kaukaisimmat ja syrjäisimmät alueet, koheesio, talouden hallinnointi, julkisen talouden kestävyys, työllisyys, koulutus ja tutkimus. Kun puhumme Eurooppa 2020 -strategiasta, mistä oikeastaan puhumme? Uskon, että tämä EU 2020 -strategian täytyy tehdä meille mahdolliseksi paremman näkökulman saaminen jäsenvaltioidemme talouspolitiikkoihin, jotta pystymme tulevaisuudessa välttämään tietyt epätasapaino-ongelmat tai jopa tietynlaiset kilpailuun liittyvät tapaukset. Nämä epätasapaino-ongelmat ovat olleet hyvin ilmeisiä nykyisen kriisin aikana, mutta samaan aikaan kun käsittelemme kiireellisesti tätä kriisiä, meidän täytyy työskennellä talouden parissa keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet mielessämme. Siitä syystä Eurooppa-neuvosto hyväksyi komission ehdotuksiin perustuvat viisi yhteistä tavoitetta: työllisyysaste 75 prosenttia, 3 prosenttia BKT:stä tutkimukseen ja kehitykseen, liian varhain koulunsa päättäneiden määrän supistaminen, yliopistotutkinnon suorittaneiden henkilöiden määrän kasvattaminen 40 prosenttiin ja 20-20-20-tavoitteet energian ja ilmastonmuutoksen alueilla. Lopuksi vielä yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen torjumalla köyhyyttä. Koulutukselle ja yhteiskunnalliselle osallistumiselle määritetään määrälliset indikaattorit kesäkuun Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Näitä kahta tavoitetta koskeva työ on parhaillaan käynnissä useilla eri neuvoston foorumeilla. On erittäin tärkeää selkeästi ymmärtää, että vuoden 2020 strategia ei ole pelkästään visio. Se on ennen kaikkea konkreettinen, täytäntöön pantava uudistusohjelma, ja sen tähden ehdotamme seitsemää lippulaivahanketta tämän strategian osana. Näiden lippulaiva-aloitteiden lisäksi Euroopan unionin välineet otetaan myös käyttöön, erityisesti yhtenäismarkkinat, rahoituksen keinot ja ulkopolitiikan välineet tiettyjen esteiden poistamiseksi. Haluan myös kiittää muutama viikko sitten esitettyä Montin raporttia, ja ilmaista arvonantoni Louis Grechin älykkäälle työlle, joka antaa humanistisen ja konkreettisemman ulottuvuuden sisämarkkinoille. Niin haluaisin itsekin tehdä. On olemassa myös tiettyjä toteutusta koskevia vaatimuksia. Sen tähden on ehdotettu tehokkaampia hallinnointimekanismeja, jotka valvontaprosessin jokaisella tasolla edellyttävät jäsenvaltioiden, samoin kuin komission osallistumista. Eurooppa 2020 tarkoittaa myös uudistusten hyväksymistä jokaisessa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioiden täytyy esittää kansallisia uudistusohjelmia vuoden loppuun mennessä koordinoidusti vakautus- ja hallinnointiohjelman yhteydessä ja samanaikaisesti kunnioittaa vakaus- ja kasvusopimusta. Parlamentin jäsen Hoang Ngoc, jos sallitte, haluan korostaa, että sekä oikeisto- että vasemmistoenemmistöiset hallitukset ovat tukeneet tätä sopimusta nyt noin kymmenen vuoden ajan. Lopuksi, komissio pyytää Euroopan parlamenttia tekemään sitä, minkä se niin hyvin osaa, ja olemaan entistä merkittävämpi toimija tässä uudessa strategiassa. Kriisin aikana haluamme lähettää selkeitä viestejä jäsenvaltioille. Tämä on komission ehdottamien yhdennettyjen suuntaviivojen tarkoitus. Ne voidaan hyväksyä vasta sitten, kun te olette esittäneet kantanne. Meidän täytyy kuitenkin, kun pidämme mielessämme tilanteen kiireellisyyden, panna tämä strategia täytäntöön. Meidän täytyy pyrkiä poliittiseen sopimukseen Eurooppa-neuvoston kesäkuussa järjestettävässä kokouksessa. Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, todettakoon selvyyden vuoksi seuraavaa: muualla maailmassa keskipitkän aikavälin yhteiskunnallis-taloudellisia strategioita pannaan jo täytäntöön. Eurooppaa ei saa jättää jälkeen. Yhteenvetona voidaan todeta, että Euroopan parlamentti tekee osansa, ja me kiitämme sitä siitä, saadakseen kansalaiset toimimaan erityisesti kansallisten parlamenttien kautta. Minuun teki erityisen vaikutuksen sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja sen puheenjohtajan Malcolm Harbourin palveludirektiiviä koskeva aloite, joka saattoi yhteen kansalliset parlamentit ja Euroopan parlamentin. Muitakin tällaisia esimerkkejä on, ja tämä on erittäin tärkeä hanke. Lopuksi haluaisin vahvistaa, että komissio aikoo tehdä kuten toivotte ja hoitaa osuutensa tarkoituksenmukaisella tavalla, kuten panemalla tämän strategian täytäntöön ja rakentamalla teidän kanssanne tätä uutta, parempaa laatua, kestävämpää ja oikeudenmukaisempaa kasvua, joita kansalaiset odottavat. Ivaylo Kalfin budjettivaliokunnan lausunnon valmistelija. - (BG) Arvoisa puhemies, hyvät komission jäsenet, jos olisimme keskustelemassa Eurooppa 2020 -strategiasta ilman talouskriisiä, kaikki olisi hyvin. Ongelmana on, että tämänhetkisessä kriisissä ja sen jälkeen, mitä on tapahtunut, Eurooppa 2020 -strategia ei ole tarpeeksi kunnianhimoinen eikä tarpeeksi dynaaminen. Kaikki viime viikkoina esitetyt kysymykset koskevat sitä ongelmaa, että onko Euroopan unionissa riittävässä määrin edistykseen tarvittavaa koordinaatiokykyä, sama koski myös tähän päivään asti Euroopan politiikkoja. Nähdäkseni koordinaatio toimii hyvin kasvun aikana, mutta kriisin vallitessa se ei toimi vaatimuksia vastaavasti. Myös monia muita toimintoja pitäisi muuttaa, ei pelkästään koordinointia, vaan myös päätöksentekoa Euroopan tasolla niin, että Eurooppa voi asettaa itselleen paljon kunnianhimoisempia tehtäviä ja olla tässä koordinoinnissa paljon johtavammassa asemassa. Tämä on se perustavanlaatuinen kysymys, johon on vastattava. Jos epäonnistumme siinä, emme liioin pysty toteuttamaan vuoden 2020 ohjelmaa kunnolla. Uskon, että meidän pitäisi tulevina viikkoina keskittyä pääasiallisesti tähän asiaan. Othmar Karas Arvoisa puhemies, hyvät komission jäsenet, hyvät parlamentin jäsenet, olen erittäin iloinen nähdessäni aluepolitiikasta vastaavan komission jäsenen Johannes Hahnin ja sisämarkkinoista ja palveluista vastaavan komission jäsenen Michel Barnierin istuvan vierekkäin, koska on oleellista, että emme kilpailuta aluepolitiikkaa sisämarkkinoita vastaan. Sen sijaan meidän tulee varmistaa, että toinen täydentää toistaan ja molemmat ovat niin vahvoja, että saavutamme Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Eurooppa 2020 -strategian täytyy alkaa tässä ja nyt, eikä se saa olla pelkkä tavoiteluettelo. Eurooppa 2020 on kasvua ja työllisyyttä koskeva hanke, ja me tarvitsemme konkreettisia hankkeita, me tarvitsemme välineitä, me tarvitsemme menetelmiä ja me tarvitsemme pakotemekanismeja, jotta tämä strategia voidaan toteuttaa menestyksekkäästi. Olen vakuuttunut, että voimme toteuttaa Eurooppa 2020 -strategian vain, jos olemme valmiit, jos Eurooppa on valmis ajattelemaan EU:ta Euroopan yhdysvaltoina. Ajattelutyötä! Jokaisen meistä pitää tehdä osuutensa kokonaisuuden eteen. Eurooppa 2020 tarkoittaa tahtoa toteuttaa poliittinen unioni. Se edellyttää, että vahvistamme ja laajennamme rahaliittoa, vahvistamme ja laajennamme sisämarkkinoita, vapautamme sen kahleista ja kehotamme ihmisiä käyttämään tilaisuutta, Eurooppaa hyväkseen ja murtautumaan yli rajojen. Meidän täytyy luoda talousliitto osana poliittista liittoa, samoin kuin sosiaalinen liitto. Mikään näistä ei ole valmis ja monia ei ole vielä edes aloitettu. Eurooppa 2020 on yhteisöllinen Eurooppa, ei kansallismielinen tai jarruttava Eurooppa. Sen tähden tarvitsemme rahoitustarkastusta, EU:n vaikutusten arviointia, pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) täytäntöönpanoa ja luonnollisestikin konkreettisia, kasvua ja työllisyyttä koskevia, eurooppalaisia hankkeita, ja koulutusta, tieteitä, tutkimusta ja innovointia koskevien vapauksien laajentamista. (Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymyksen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti) William (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kysyä Othmar Karasilta, toteutetaanko Euroopan yhdysvallat, johon hän viittasi puheenvuorossaan, Euroopan kansojen suostumuksella vai ilman sitä. Othmar Karas (DE) Arvoisa puhemies, jokaisella meistä, jotka edustamme Euroopan kansalaisia ja olemme jatkuvasti yhteydessä heihin, on yksi tavoite: tehdä yhdessä Euroopan kansalaisten kanssa työtä Euroopan kehittämiseksi edelleen, ja tehdä siitä kilpailukykyisempi, luoda kasvua ja työllisyyttä Euroopan kansalaisten hyödyksi. Jos emme yhteistyössä tartu toimeen tullaksemme vahvemmiksi, ja jos jokainen huolehtii vain omista eduistaan, tämä yhteisö ei vahvistu tänä kasvavan globalisaation aikana, vaan heikkenee. Kansalaiset ovat tärkeimmät liittolaisemme pyrkiessämme saavuttamaan yhteiset tavoitteemme. Marita Ulvskog Arvoisa puhemies, Eurooppa, jota koskevia päätöksiä tänään teemme, on se sama, joka päättää, miltä Eurooppa näyttää vuonna 2020. Päätökset, joiden tekemisestä tänään kieltäydymme, johtavat uusiin kriiseihin. Tänään tehtävien päätösten täytyy olla pitkän aikavälin päätöksiä. On vakava ongelma, että niin monet päätökset ovat jatkuvasti lyhytnäköisiä ja oikeistolaisen ajattelun ohjaamia, jonka mukaan kriisissä olevat taloudet pannaan nälkäkuurille. On myös vakava ongelma, että me keskustelemme kreikkalaisten eläkkeistä sen sijaan, että keskustelisimme suurten pankkien ja kiinteistö- ja rahoitusmarkkinatoimijoiden toiminnasta. Meidän täytyy korjata tämä tilanne, muussa tapauksessa kohtaamme vuonna 2020 Euroopan, joka ehkä on vielä pahemmassa kriisissä kuin missä me tänään olemme. Kehotan komissiota ponnistelemaan toden teolla suunnan muutoksen aikaansaamiseksi, niin että hylkäämme sokean uskomme markkinaratkaisuihin, sääntelemme markkinoita, ja teemme suuria investointeja sellaisiin asioihin, jotka koituvat yhteiseksi hyväksi. Ne voivat olla liikennejärjestelmiä, energiatoimituksia tai muita tärkeitä ratkaisuja, joita jäsenvaltiot eivät voi yksin toteuttaa, vaan joissa EU:n ja komission täytyy toimia. Toivon myös, että komissio on valmis esittämään ehdotuksia, jotka osoittavat, että otamme siirtymisen kohti kestävän kehityksen mukaista yhteiskuntaa tosissamme. Toisin sanoen haluamme uudistaa teollisuutemme niin, että se on kilpailukykyinen ja pystyy luomaan uusia työpaikkoja. Se ei onnistu, jos kuvittelemme voivamme kulkea vanhoja polkuja. Tämä vaatii myös investointeja, mutta voi myös vaikuttaa nykyiseen 28 miljoonan kirjatun työttömän lukumäärään. Pyydän komissiota myös osoittamaan EU:n työntekijöille tässä talouskriisissä tarvittavaa arvonantoa, jotta he olisivat kansamme rakentamassa vahvempaa ja parempaa yhteiskuntaa. Tästä kriisistä selvitäksemme tarvitsemme ammattiyhdistysoikeuksia ja sitä, että Euroopan työntekijöistä tehdään sidosryhmiä. Lena Ek ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, minulla oli tapana sanoa, että meillä Euroopassa oli kolminkertainen kriisi, joka koski rahoitusmarkkinoita, työllisyyttä ja ilmastoa. Mutta nyt meillä valitettavasti on nelinkertainen kriisi, jos lisäämme joukkoon valtion talousarviokriisin. Se on tehnyt tuskallisen selväksi, että Euroopan unioni on kipeästi vision tarpeessa. Euroopan yhdentymisessä on tähän asti keskitytty uusien hankkeiden perustamiseen, kuitenkaan varmistamatta, että ne toimivat kunnolla. Mielestäni nyt on tullut aika kohdata ongelmamme, ja kovan työnteon sijasta syventää olemassa olevia käytäntöjä. Tehdyt virheet voidaan korjata ja Euroopan unioni voi edelleen toimia kansalaistensa hyväksi ja heidän kanssaan. Eurooppa tarvitsee eteenpäin suuntautuvan unionin. Minulle suunta on selvä. Haluan avoimen, sallivan ja vihreän Euroopan. Lippulaivaehdotukset komission Eurooppa 2020 -strategiassa ovat tärkeitä työkaluja sellaisen Euroopan luomisessa, mikäli pystymme ne toteuttamaan. Minulla on muutamia tätä asiaa koskevia kysymyksiä. Ensinnäkin, strategian päällimmäisenä tavoitteena on saada aikaan dynaamisempi ja kilpailukykyisempi talous. Joissakin maissa naisten osuus työmarkkinoilla on vain 40 prosenttia, ja se on häpeällistä. Sukupuolten tasa-arvo työmarkkinoilla on edellytys työpaikkojen lisäämiselle ja väestökehityksen haasteen voittamiselle. Toivon, että neuvosto ja komissio todella suhtautuvat vakavasti siihen tosiasiaan, että neuvoston päätelmät ovat parin kuukauden ajan sisältäneet sukupuolten tasa-arvoasian. Osallistava yhteiskunta tarvitsee enemmän työpaikkoja. Työttömyys on suurin syy köyhyyden olemassaoloon. Espanjassa oleva 44 prosentin nuorisotyöttömyys on tuhoisa. Meillä on loputtomasti mahdollisuuksia luoda vihreitä työpaikkoja, mutta politiikkojemme tavoitteena täytyy olla sama suunta. Energiatehokas Eurooppa on myös innovaatioita liikkeelle paneva voima. Nopeiden junien energiavastaavuutta, superverkkoja ja älykkäitä korkean teknologian verkkoja tarvitaan Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi. Minun täytyy kiittää liberaalia komission jäsentä Neelie Kroesia siitä, että hän ensimmäisenä todella hahmotteli digitaaliohjelmaa koskevan selvän lippulaivaehdotuksen. Odotan innostuneena samankaltaista perusteellista aineistoa muista lippulaivafoorumeista ennen kesäkuuta, niin että voimme myös tehdä yhteistyötä päätöksenteossa. Mutta, arvoisa komission jäsen, EU:n strategia osoittaa yhteen suuntaan, ja talousarvioehdotuksenne, toden sanoakseni, osoittaa toiseen suuntaan. Meidän täytyy selkeyttää sekä aluerahastoa että sosiaalirahastoa ja maatalousrahastoa, ja yhteisten välineidemme on oltava yhtenäisiä. Tarvitsemme avoimuutta, ja tarvitsemme vertailukelpoisia tilastoja, ja tarvitsemme jäsenvaltioille keppiä ja porkkanaa, emme pelkästään antaaksemme lupauksia, vaan myös pitääksemme ne. Tämä on tärkeää Euroopan kansalaisille ja meille täällä parlamentissa. Meidän täytyy vahvistaa vakaus- ja kasvusopimusta, ja tuemme täysin komission jäsen Olli Rehnin pakettia. Palauttaaksemme luottamuksen, kuten, komission jäsen, mainitsitte, tarvitsemme tunnuslukuja lopuille lippulaivaehdotuksille. Se palauttaisi luottamuksemme teihin komissiona, ja ehkä, jos pystymme yhdessä päätöksentekoon, kansalaisten luottamuksen meihin. Pascal Canfin Arvoisa puhemies, Michel Barnier, mainitsitte puheenvuorossanne muutama päivä sitten esitetyn professori Montin raportin. Professori Montin raportissa on erittäin mielenkiintoinen näkökohta, siinä nimittäin korostetaan meillä olevaa polttavaa tarvetta siirtyä veroyhteistyössä seuraavaan vaiheeseen. Raportissa selitetään selkeästi, että vakaus- ja kasvusopimuksen kriteereitä täytyy soveltaa, mutta jos niitä sovelletaan pelkästään menoihin menojen leikkausten kautta, se melko varmasti johtaa taantumaan. Siksi on ratkaisevan tärkeää käyttää molempia pilareita, erityisesti veropilaria, jotta jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus kerätä joitakin lisätuloja taloudellisista toiminnoista ja taloudellisilta toimijoilta, joiden verotaakkaa on toistuvasti kevennetty muutaman viime vuoden aikana: yritysten voitot, pääoma ja valuuttasiirrot. Tämän hoitamiseksi tarvitsemme ehdottomasti eurooppalaista koordinointia. Tähän johtopäätökseen päädyttiin professori Montin kaksi päivää sitten esitetyssä raportissa. Kuitenkaan tästä asiasta ei ole minkäänlaista mainintaa komission esittämässä EU 2020 -strategiassa. Tästä asiasta ei liioin ole mitään mainintaa pari päivää sitten julkaistussa Olli Rehnin tiedonannossa. Tämä on yksi suurista pilareista, yksi perustavanlaatuisista lisäarvoista, jonka komissio tällä hetkellä voi tarjota. Näin toimimalla saadaan aikaan yhteys. Pervenche Berès sanoi juuri, että tämä keskustelu on kuin sulatusuuni, verotuksen koordinointi auttaa yhteyden luomisessa EU 2020 -strategian ja euroalueen hallinnointia ja yhtenäismarkkinoita koskevan mietinnön ja työllisyys- ja koulutusasioiden välille. Olemme hyvin tietoisia siitä, että jos noudatamme vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä - mikä sivumennen sanottuna on erittäin tärkeää - mutta teemme niin vain leikkaamalla menoja, niin silloin olemme matkalla kohti sosiaalista ja taloudellista taantumaa. Niinpä kysymykseni on varsin selvä: Pervenche Berès, mitä asioita aiotte komission edustajana ottaa käsiteltäväksi tulevina viikkoina? Miten aiotte vakuuttaa kolleganne - olettaen että itse olette jo vakuuttunut - toimintasuunnitelman, veroja koskevan koordinointisuunnitelman tarpeellisuudesta, niin että jäsenvaltioilla olisi vielä kerran mahdollisuus saada uusia tuloja useiden sopimusten perusteella? Mitkä ovat ehdotuksenne? Teillä ei ole oikeutta vaieta. Komissiolla on oikeus lainsäädäntöaloitteisiin, mutta tänään tästä oikeudesta on näiden asioiden osalta tullut velvollisuus. Malcolm Harbour Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluan ryhmäni puolesta ilmaista erityisesti tyytyväisyyteni kaikkiin mietintöihin, mutta etenkin Louis Grechin mietintöön, jossa olin varjoesittelijänä valiokunnassa. Haluan viitata joihinkin siinä oleviin kohtiin hetken kuluttua, mutta ensin haluan ilmaista olevani samaa mieltä Pervenche Berèsin kanssa tämän iltapäivän keskustelun laaja-alaisesta luonteesta. Mutta toisaalta on sanottava, että keskustelu on melko yleisluonteista. Monet kollegat ovat tuoneet esiin todella tärkeitä kannanottoja, mutta suoraan sanoen, ja sanon tämän komissiolle ja komission jäsen Barnierille, tämä myös kuvastaa EU 2020 -asiakirjan luonnetta. Siinä on paljon hyviä ajatuksia, mutta se on kovin yleisluonteinen eikä kovin kehittynyt tässä vaiheessa. Hän puhui seitsemästä lippulaiva-aloitteesta. No, emme tunne niiden yksityiskohtia vielä. Niinpä ensimmäinen huomautukseni onkin, että voimmeko varmistaa, että neuvosto ei hyväksy tätä ehdotusta yksityiskohtaisesti seuraavassa kokouksessaan kesäkuussa, koska se ei ole valmis hyväksyttäväksi. Meidän täytyy yhdessä käyttää enemmän aikaa siihen yksityiskohtien läpikäymiseksi. Toinen huomautukseni: uskoakseni meidän täytyy tehdä yhtenäismarkkinoiden uudelleenkäynnistämisestä kahdeksas lippulaiva-aloite. Asiat eivät tästä muutu liian monimutkaiseksi, koska sen pitäisi olla aloite numero yksi. Kollegat, te kuulitte Louis Grechin puheenvuorossa, että meillä on potentiaalia luoda työpaikkoja, kannustaa innovointeihin ja edetä kohti kestävämmän kehityksen mukaista taloutta, mutta meidän täytyy saada kansalaisten ja kuluttajien tuki tällä ehdotukselle. Siitähän oli kyse myös jäsen Dartmouthin Othmar Karasille juuri osoittamassa kysymyksessä. Kansalaisten täytyy uskoa tähän prosessiin, mutta se heidän täytyy tehdä itse. Hehän siitä hyötyvät. Meillä on tämä väline, valtava voimavara, ja erityisesti kun julkiset taloudet edelleen ovat 16 prosenttia Euroopan taloudesta, miksi emme käytä julkisiin hankintoihin tarkoitettuja budjettejamme vauhdittamaan innovointia, niiden uusien teknologioiden ostamiseen, rohkaisemaan pk-yrityksiä käyttämään niitä? Se on suurin yksittäinen alikehittynyt politiikka, joka meillä on. Me kuulimme tänään Michel Barnieria ja Louis Grechiä, ja me annoimme panoksemme professori Montin raportilla. Meillä on välineet, mutta meidän täytyy käyttää niitä. Gabriele Zimmer GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, olemme keskellä Euroopan unionin historian perustavanlaatuisinta kriisiä, ja kuitenkin melkein kaikki strategista suuntaa koskevat päätökset tehdään hallitustasolla. Euroopan parlamentti saa istua korkeintaan sivupöydässä. Jälleen kerran koko tämänpäiväinen keskustelu on kierrellyt Eurooppa 2020 -strategian työllisyyttä ja kasvua koskevien yksittäisaiheiden ympärillä, josta saa sen väärän käsityksen, että keskustelemme Euroopan tulevaisuudesta ja sen kehityksen suunnasta. Me saamme ehkä esittää suullisia kysymyksiä, jotka koskevat EU 2020 -strategian poliittista merkitystä nykyisessä talous- ja rahoituskriisissä, mutta me emme saa vaikuttaa tähän EU 2020 -strategiaan vaatimuksillamme, emmekä muuttaa sitä, paikata alijäämiä tai ehkä jopa muuttaa painopisteitä. Sen sijaan, että olisimme osallisina tässä strategisessa tienhaaratilanteessa, olemme kokeneet melkein jokaisen viime kuukausina täällä parlamentissa käsitellyn yksittäisen asian kohdalla, että olemme huolimatta Lissabonin sopimuksesta tai ehkä jopa sen tähden joutuneet toimielinten väliseen valtataisteluun, joka yleensä on koitunut Euroopan parlamentin vahingoksi. Sekä EU 2020 -strategiassa että esimerkiksi yhdennetyissä työllisyyssuuntaviivoissa, joista työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puheenjohtaja puhui, suhtaudutaan parlamenttiin elimenä, jota vain pitää informoida tai kuulla. Myöskään yksittäiset mietinnöt, joita täällä tänään on esitelty, eivät lähimainkaan anna yleisnäkemystä Euroopan parlamentin Euroopan strategiaa koskevista vaatimuksista tai näkemyksistä. Meillä kuitenkin olisi esittää koko joukko konkreettisia muutoksia. Euroopan parlamentti esitti neuvostolle ja jäsenvaltioille viime vaalikauden aikana konkreettisia vaatimuksia, jotka koskivat taistelua köyhyyttä vastaan, vähimmäistoimeentulotukien käyttöönottoa ja EU:n laajuista riittävän toimeentulon varmistavaa vähimmäispalkkaa. Mitään näistä ei ole hyväksytty strategiaan. Päinvastoin: on jopa olemassa vaara, että sellaiset tavoitteet kuin köyhyyden torjunta ja köyhyyden vähentäminen 25 prosentilla, saattavat jäädä kokonaan pois nykyisestä strategian tekstistä, koska ne eivät sovi yhteen jäsenvaltioiden tai hallitusten kykyjen tai etujen kanssa. Jopa käsillä olevasta EU:n työllisyyttä koskevasta asiakirjasta viimeisen kymmenen vuoden ajalta näkyy selvästi, että erityisesti epätyypillisten ja epävarmojen työsuhteiden määrä on noussut 60 prosenttiin. Epätyypillisten työsuhteiden nopean kasvun pitäisi kuitenkin saattaa meidät laatimaan strategiaan ja suuntaviivoihin varmoihin ja riittävän toimeentulon varmistaviin työsuhteisiin keskittyvä malli. Se on perustavanlaatuinen vaatimus, jonka kanssa täällä olemme tekemisissä. Mutta niin kauan kuin Euroopan unioni, toimielimet ja niiden konkreettiset politiikat eivät lähetä uskottavia viestejä niille, jotka ovat syrjäytyneet, jotka elävät köyhyydessä tai ovat työttömiä, tai ilman tulevaisuudennäkymiä oleville nuorille ihmisille, emme pysty voittamaan näitä ryhmiä sen ajatuksen puolelle, että yhteinen Euroopan unioni on tulevaisuuden kannalta kestävä hanke. Tämä on demokratiavaje, jota nykyinen EU 2020 -strategia vain vahvistaa, sen sijaan että yhdessä kansalaisten kanssa taistelisimme sitä vastaan. Bastiaan Belder Kreikan ja euroalueen kokemat ongelmat tekevät tilanteesta vakavan ja se vaatii rakenteellista lähestymistä. Ehdotettu EU 2020 -strategia pyrkii edistämällä talouskasvua ja työllisyyttä näin tekemään. Strategiaan sisältyy perustellusti terve julkinen talous. Aloite on kuitenkin hyödyllinen vain, jos kaksi ehtoa on täytetty. Ensinnäkin, vakaus- ja kasvusopimusta täytyy parantaa niin, että tällainen tilanne ei toistu. Kyse ei ole pelkästään rakenteista ja säännöistä, vaan myös ajattelutavasta. On ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot hoitavat talousarviositoumuksensa, kuten korostin Ateenassa järjestetyssä konferenssissa viime viikolla. On hyvä asia, että jäsenvaltiot vaativat neuvostossa toisiaan vastuuseen entistä tiukemmin sellaisissa asiayhteyksissä, jotka koskevat tarpeellisia rakenteellisia uudistuksia jäsenvaltioiden julkisten talouksien palauttamiseksi järjestykseen. Mielestäni taloudellisen koordinaation vahvistaminen kattaisi tämän. Toinen ehto, johon haluan kiinnittää huomiota, on Euroopan unionin vastahakoisuus kääntää huomionsa sosiaaliasioiden, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikanaloihin. Näiden alueiden tavoitteita ei voida yhteisön tasolla toteuttaa pakolla, ja oikeutetusti niin. Näimme Lissabonin strategian tapauksessa, että sellainen lähestymistapa ei toimi. Tässä myös pätee, että kovassa paineessa selviää, kuka on mestari, Euroopan mestari. Barry Madlener (NL) Tänään keskustelemme Euroopan taloudesta pitkän aikavälin näkökulmasta, ja siitä, miten saavutetaan kestävä talouskasvu. Kun Euroopan unionissa keskustellaan tästä, en nuku kovin hyvin, koska ehdotuksia ei tähän mennessä ole paljon kuulunut. Haluan muistuttaa parlamenttia Lissabonin strategiasta, jonka mukaan Euroopasta tulisi maailman kilpailukykyisin talous. Se tietysti osoittautui täydelliseksi epäonnistumiseksi. Mitä tämä Euroopan unioni on saanut aikaan? Se on lisännyt byrokratiaa, luonut tarpeettomia sääntöjä - erityisesti minun kotimaassani, Alankomaissa - ja saanut aikaan veronkorotuksia, massamaahanmuuttoa ja turvattomuutta. Kaiken lisäksi, katsokaamme niiden maiden luetteloa, jotka haluavat liittyä EU:hun, ja joiden kanssa käymme neuvotteluita joka päivä: Albania, Bosnia, Turkki - kaikki köyhiä maita, muslimimaita ja korruptoituneita ja rikollisia kaiken lisäksi - ja Islanti, joka on vararikossa. Lisäksi kuulemme joka päivä tässä salissa Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän ja Euroopan parlamentin sosialistisen ja demokraattien ryhmän ja jopa Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän jäsenten sanovan, että tarvitsemme vihreää taloutta, että meidän täytyy tukea miljardeilla euroilla tuuliturbiineja ja vihreää sähköä, vaikka teollisuutemme kilpailukyky heikkenee yhä enemmän suhteessa Kiinaan, Yhdysvaltoihin ja Intiaan. Hämmästyttääkö teitä, että taloutemme polkee paikallaan? On olemassa vain yksi resepti taloudellisesti vahvaan Eurooppaan: vähemmän byrokratiaa ja vähemmän virkamiehiä Brysselissä, vähemmän byrokratiaa myös jäsenvaltioissa, veronalennuksia verokorotusten sijaan ja massamaahanmuuton pysäyttäminen. Kreikka selvästikin täytyy erottaa euroalueesta. Katsokaamme kerrankin itseämme peilistä ja täällä olevia parlamentin jäseniä: mitä te olette tehneet viime vuosina saadaksenne Kreikan noudattamaan vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia sitoumuksiaan? Tiedän jo vastauksenne: ette kerrassaan mitään. Te kaikki olette olleet täällä nukuksissa, kun sellaiset valtiot kuin Kreikka, joka on joka vuosi saanut Euroopalta miljardeja, on hukannut ne rahat ja sallinut hallituksen riistäytyvän hallinnastaan. Jos Eurooppa ei onnistu tässä, ennustan että minun kotimaani, Alankomaat - samoin Saksa - irrottautuu euroalueesta. Gunnar Hökmark (EN) Arvoisa puhemies, melkein kaksi viikkoa sitten esitetty taloudellinen tukipaketti oli välttämättömyys, mutta ei ratkaisu ongelmiin, joita Euroopalla on edessään. Nyt on tarve toimia, tehdä päätöksiä ja palauttaa luottamus julkiseen talouteen. Sanoisin, että meidän täytyy keskustella vuoden 2020 strategiasta, mutta tarvitsemme vielä enemmän niistä toimista kertovaa vuoden 2010 strategiaa, joihin täytyy ryhtyä nyt kasvun palauttamiseksi, vajeiden pienentämiseksi ja optimismin luomiseksi. Mutta tarvittavaa kasvua ei synny ilman luottamuksen palauttamista julkiseen talouteen. Tässä kohdassa sosialistit epäonnistuvat. He puolustavat samoja politiikkoja, jotka johtivat Kreikan, Espanjan, Portugalin ja muut maat talouden alijäämiin ja kriisiin. Esittelijä Hoang Ngoc sanoo, että meidän pitäisi jatkaa noita politiikkoja, ja että meidän pitäisi odottaa ennen kuin pienennämme alijäämiä. Marita Ulvskog Ruotsista ehdottaa menojen lisäämistä. Sosialisteista on tullut uhka vauraudelle, elvytykselle ja Euroopan tarvitsemille uusille työpaikoille. Voin vakuuttaa teille, että missä sosialistit epäonnistuvat, me PPE-ryhmässä puolustamme toimia, joihin on ryhdyttävä - alijäämien vähentäminen, luottamuksen palauttaminen ja kasvun ja uusien työpaikkojen vaatimat uudistukset. Niitä Eurooppa tarvitsee, ja me seisomme paikallamme ja teemme tiukat päätökset ja otamme vastuun siitä, missä muut epäonnistuvat. Alejandro Cercas (ES) Arvoisa puhemies, minun täytyy käyttää muutama sekunti pyytääkseni edellistä puhujaa lähtemään Kreikkaan ja kysymään siellä, kuka on vastuussa niistä ongelmista, joista työntekijät tällä hetkellä kärsivät. He eivät odota Euroopan kansanpuolueen ryhmää (kristillisdemokraatteja). Ei, hyvä herra. He toivovat todellista poliittista muutosta, sellaista kuin se, joka voidaan toteuttaa EU 2020 -strategian avulla. Jos analyysimme on virheellinen, ovat myös ratkaisumme virheellisiä. Tutkimuksesta, joka meidän täytyy tehdä, selviää että Eurooppa kärsii ahneudesta, sääntelyn puutteesta, taloudellisen hallinnoinnin puutteesta, riittämättömästi koulutetusta ja epäyhtenäisestä väestöstä, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puutteesta, talouden ja työllisyyden heikosta kasvusta ja siitä, että sillä on valtavat joukot heikosti koulutettuja ihmisiä työmarkkinoiden ulkopuolella. Arvoisa puhemies, seuraavan kymmenen vuoden aikana ponnistukset täytyy suunnata kasvattamaan työtä tekevien ihmisten määrää ja varmistamaan, että ihmiset ovat koulutuksellisesti paljon paremmin valmistautuneita voittamaan tuottavuustaistelun. Eurooppa ei pysty lisäämään kilpailukykyään, jos se ei voita taistelua tuottavuudesta. Emme saavuta paikkaamme maailmassa alentamalla palkkoja, tuhoamalla sosiaalisia normeja, vaan paremminkin lisäämällä tiedon tasoamme, nostamalla solidaarisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tasoa yhteisössämme. Nämä ovat vahvuuksiamme. Meidän täytyy tehdä Euroopasta aidosti yhtenäinen maanosa, jolla on selkeä suunnitelma, selkeät tavoitteet ja taloushallinto, joka ei pelkästään mahdollista vastaamista nykypäivän hätätilanteisiin, vaan myös huomisen haasteisiin. Nämä ovat toiveemme. Nämä ovat ne toiveet, joihin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan jäsenten suuri enemmistö on päätynyt, jättäen sivuun niiden seireeninlaulut, jotka haluavat palata "jokainen omasta puolestaan" -ajatteluun ja tuhoavat siten solidaarisuuden kaikkia kohtaan. Arvoisa puhemies, tässä ovat toiveemme: että EU 2020 -strategia välittyy kaikille Euroopan kansalaisille, jotka pyytävät meiltä lisää työpaikkoja, lisää korkealaatuista työllisyyttä ja talouden hallinnointia ja verotuksen vakauttamista. Verojen vakauttaminen on hyvä asia, mutta tarvitaan myös sosiaalista ja taloudellista vakautusta, muuten emme saavuta mitään. Michael Theurer (DE) Arvoisa puhemies, hyvät komission jäsenet, hyvät kollegat, kuten kuulimme, rahoitusmarkkinat täytyy paketoida uuteen sääntelykehykseen, niin että voimme tulevaisuudessa välttää senkaltaiset ylilyönnit, jotka johtivat tähän kriisiin. Jos kuitenkin katsomme niitä syitä, jotka johtivat hallitusten velkaantumiseen, niin tulee selväksi, että puhumme täällä parlamentissa liikaa julkisesta velasta ja liian vähän siitä, miten voimme saada aikaan vaurautta ja kasvua. Mistä kasvumme on riippuvainen? Kasvumme ja vaurautemme riippuvat siitä, että ihmiset Euroopan unionissa kehittävät tuotteita ja keksivät uusia ideoita, joita voidaan myydä myös maailmalaajuisilla markkinoilla. Siksi on oikein, että yksi luku EU 2020 -strategiassa on nimeltään Innovaatiounioni. Meidän täytyy keskittyä keksintöihin, ja pohtia, kuinka voimme vahvistaa tutkimusta ja kehitystä. Sen yhteydessä on erittäin tärkeää, että parannamme tutkimuksen rahoituksen ja aluekehityspolitiikan välisiä yhteisvaikutuksia. Niillä alueilla voitaisiin tehdä vielä paljon enemmän. Yhdessä liberaalien ja saksalaisen vapaan demokraattisen puolueen (FDP) kanssa kannatan ajatusta, että keskitymme pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Meidän täytyy huolehtia siitä, että me Euroopan unionina käytämme rahoitustamme siten, että pienet ja keskisuuret yritykset todella pääsevät siitä osallisiksi, ja että yliopistojen, korkeakoulujen ja pienten ja keskisuurten yritysten välillä toimii yhteisyö teknologian alueella. Meidän pitäisi rohkaista ihmisiä ottamaan kohtalo omiin käsiinsä kantamalla henkilökohtaisesti vastuuta ja olemalla oma-aloitteisia. Hallitukset eivät pysty luomaan työpaikkoja, niiden täytyy syntyä taloudesta itsestään. Elisabeth Schroedter (DE) Arvoisa puhemies, hyvät komission jäsenet, hyvät kollegat, on ilmeistä, että olette hyväksyneet sen, että siirtymän vihreään talouden kehitykseen täytyy alkaa nyt, koska ilmastonmuutos vaarantaa EU:n taloudellisen menestyksen. Kuitenkin Eurooppa 2020 -strategiasta puuttuu yhteys taloudessa tapahtuvan ympäristönmuutoksen ja vihreän työllisyysstrategian väliltä. On olemassa tutkimuksia, jotka ovat osoittaneet, että pelkästään siirtymällä uusiin energiamuotoihin voidaan luoda kahdeksan miljoonaa uutta työpaikkaa. Sen tähden tarvitsemme Eurooppa 2020 -strategiaan aloitteen vihreistä työpaikoista. Aloitteen täytyy näkyä konkreettisissa toimissa ja yhdennetyissä suuntaviivoissa. Sen tähden tarvitsemme vakaita oikeudellisia ja poliittisia toimintakehyksiä, niin että sijoittajat todella sijoittavat vihreisiin työpaikkoihin. Siihen sisältyy yhtä lailla yhteyksien perustaminen tutkimuksen ja kehityksen ja talouden välille, innovaatioklustereiden edistäminen ja myös mahdollisuus tukea syrjäseuduilla olevia klustereita. Sitä Lambert van Nistelrooijin mietinnössä tarkoitetaan, ja minä kannatan ajatusta. Vaikka en kannatakaan niitä, jotka yrittävät ylhäältäpäin tuputtaa vaatimuksia alueille korvamerkintäohjelman kautta, tämän mietinnön ja tehtyjen ehdotusten mukaiset herätteet johtavat kuitenkin oikeaan suuntaan ja auttavat myös luomaan vihreitä työpaikkoja. Työllisyysstrategiassa meidän täytyy kuitenkin keskittyä tasapuolisesti pohtimaan, miten siirtymä vihreään talouteen tapahtuu, miten saamme työntekijät mukaan, ja miten valmistamme heitä muutokseen. Osoitan nämä sanani komission jäsen Andorille. Esitettyjen työllisyyspolitiikan suuntaviivojen rakenne on pohjimmiltaan oikein ja tasapainossa. Erityisen tärkeä on se tosiasia, että koulutusta on korostettu omana painopistealueenaan. Tämä alue tarjoaa suuria mahdollisuuksia köyhyyskierteen murtamiseksi. Se muodostaa vihreän työllisyysstrategian kulmakiven ja on siten avain Eurooppa 2020 -strategian menestykseen. Meidän täytyy kuitenkin parantaa myös suuntaviivoja. Työllisyyden suuntaviivat ovat nimittäin avainasemassa, jotta todella pystymme hyödyntämään vihreää työllisyyspotentiaalia. Konrad Szymański (PL) Euroopan hitaasta taloudellisesta kasvusta ja kriisin aiheuttamasta romahduksesta voidaan tehdä hyvin erilaisia johtopäätöksiä. On helppoa olla samaa mieltä niiden kanssa tässä parlamentissa, jotka vaativat myönnytysten, hallinto- ja tiedottamistaakkojen supistamista, joita pelkästään jäsenvaltiot eivät ole luoneet, vaan myös Euroopan unioni ja tämä parlamentti. Kuitenkin on olemassa vaara, että sovelletaan sopimusta, joka on paljon pahempi kuin itse ongelma. Eräs sellainen toimenpide, joka aiheuttaisi vahinkoa Euroopan kasvulle, olisi lisätä Euroopan unionin valtaa veroyhteistyön ja koordinoinnin alueilla, ja siitä seurauksena oleva verotuksen yhdenmukaistaminen. Verokilpailu, niin kuin kaikenlainen kilpailu, on hyväksi kansalaisille ja markkinoille. Se mahdollistaa paremman tuloksen ja on tärkeä tekijä kilpailukykymme kannalta kansainvälisellä tasolla. Sen tähden yhteisten vapauksien ja yhteismarkkinoiden pitäisi olla unionin talouspolitiikan keskeinen periaate, ei unionin toimivallan laajentaminen. Ilda Figueiredo (PT) Arvoisa puhemies, haluamme osallistua tähän keskusteluun sanomalla, että on aika lopettaa sanaleikit ja puhua todellisista ongelmista, joita naisten ja miesten enemmistöllä on maissamme, puhua kärsimyksestä, puhua siitä, että 85 miljoonaa ihmistä elää köyhyydessä Euroopan unionissa, joka on yksi maailman rikkaimmista alueista, ja jossa jatkuu pöyristyttävien voittojen tekeminen ilman että minkäänlaisiin toimenpiteisiin ryhdytään niiden tarkistamiseksi. Me haluamme puhua työsuhdeturvan puuttumisesta ja huonosti palkatuista työntekijöistä, nuorista ihmisistä ja naisista, jotka eivät löydä töitä, noin 23 miljoonasta työttömästä. Haluamme puhua vanhemmista ihmisistä, joilta on evätty kunnolliset eläkepäivät, ja lapsista, joiden tulevaisuus on vaarannettu. Selvyyden vuoksi totean, että Eurooppa 2020 -strategiassa olevat ehdotukset kulkevat samaa polkua, kuin kuljettiin kriisin alussa. Euroopan komissio ei halunnut analysoida nykyisen tilanteen syitä tai olla mitään mieltä niistä politiikkojen kulmakivien seurauksista, joita se seurasi toteuttaessaan Lissabonin strategiaa: talouden alojen vapauttaminen, mukaan lukien rahoituspalvelut, ja työvoiman joustavuus, jota se kutsui joustoturvaksi. Heidän tavoitteenaan on nyt avata tie vaurauden suuremmalle keskittymiselle, ja he käyttävät siihen useita direktiivejä, jotka helpottavat talouden strategisten alojen yksityistämistä, ja arvostelevat ankarasti niitä julkisia palveluja, jotka kiinnostavat taloudellisia ryhmittymiä esimerkiksi terveyspalveluihin, sosiaaliturvaan ja koulutukseen liittyvillä aloilla, millä aloilla tahansa, missä voi tehdä voittoa. He pitävät parempana piilottaa sen tosiasian, että vain irtiotto näistä politiikoista mahdollistaa suunnanmuutoksen, ja ainoastaan siten voidaan saavuttaa yhteiskunnallista kehitystä. Me kuitenkin vaadimme tätä irtiottoa ja sanomme, että on aika hylätä vakaussopimus ja korvata se sosiaalista kehitystä ja edistystä tuovalla ohjelmalla. Tämän ohjelman täytyy asettaa etusijalle tuotanto, laadukkaat julkiset palvelut, sellaisten työpaikkojen luominen, joissa on kelvolliset oikeudet ja palkat, kunnolliset eläkkeet ja eläkkeelle siirtymisen ehdot, yhteiskunnallista osallisuutta, ja vauraus jaetaan ja kohdennetaan oikeudenmukaisesti. Nämä tavoitteet vaativat todellista taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja unionin talousarvion selkeätä vahvistamista, solidaarisuutta, julkisia politiikkoja ja tärkeiden taloudenalojen valvontaa valtion toimesta. Olemme varmoja, että työntekijät ja ihmiset jatkavat taistelua tämän puolesta, esimerkiksi Kreikassa huomenna tai Portugalissa 29. päivänä toukokuuta. Me täällä tervehdimme heidän taisteluaan. William (EN) Arvoisa puhemies, EU 2020 -strategiassa on epäilemättä paljon mielenkiintoisia asioita, mutta koska laajentuminen on käynnissä, vuoteen 2020 mennessä EU:hun on liittynyt viisi, tai todennäköisemmin kahdeksan uutta valtiota. Jo vuoden 2010 EU:ssa on 12 nettomaksajavaltiota. Muita 15 jäsenvaltiota tuetaan. Yksikään uusista jäsenvaltioista ei todennäköisesti ole maksajavaltio. Vuonna 2020 EU:ssa on sen tähden todennäköisesti, ei enempää eikä vähempää, kuin 23 maata, joita tuetaan. Vuoteen 2020 mennessä EU:sta on siten käytännössä tullut rahansiirtounioni, joka siirtää rahaa 12 maksajamaalta 23 tuettavalle maalle. Valitettavasti ja epäreilusti Yhdistyneen kuningaskunnan veronmaksaja on joutunut maksajaksi. Suhteellisesti köyhtynyt Yhdistynyt kuningaskunta on toiseksi suurin EU:n budjetin tukija. Viimeisissä Saksan aluevaaleissa Nordrhein-Westfalenin äänestäjät sanoivat "ei" koalitiolleen ja sanoivat myös "ei" rahansiirtounionille. Myös muiden maksajamaiden äänestäjät sanovat seuraavan kymmenen vuoden kuluessa "ei". Vuoteen 2020 mennessä vaje tulee olemaan ylitsepääsemätön. Ei ole Yhdistyneen kuningaskunnan etujen mukaista, että kanaalin toisella puolella on taloudellinen kaaos, mutta jos laajentuminen ei lopu välittömästi, taloudelliselta kaaokselta ei voida välttyä. Näin ollen EU 2020 -strategia sivuuttaa tärkeimmän asian. Krisztina Morvai (HU) Hyvät kollegat, haluan kunnioittavasti kysyä teiltä, eikö teidän mielestänne tässä täällä meneillään olevassa keskustelussa ole jotakin uskomattoman omituista? Täällä käydään erittäin tärkeää keskustelua talous- ja rahoituskriisistä, joka on syynä monien miljoonien eurooppalaisten tragediaan, ja vain noin 40 ihmistä on läsnä. Kehotamme eurooppalaisia talouden toimijoita ja kansalaisia säästämään energiaa, kun samaan aikaan kolme viime päivän aikana, ja tämä on myös totta jokaisen täysistunnon aikana, ehkä se näkyy kameroistakin, tuhlaamme energiaa valaisemalla stadionin kokoisen tilan, jossa vain 40 ihmistä on läsnä muulloin kuin äänestyksen aikana. Yhteensä 3 x 27 eli 81 erittäin pätevää simultaanitulkkia on tulkkaamassa meille 27 tulkkauskopissa. 40 parlamentin jäsenelle on siten kaksi tulkkia henkilöä kohden. Voisimmeko ajatella, että on aika katsoa peiliin ja lopettaa eläkeläisten, palomiesten, sairaanhoitajien ja opettajien patistaminen vöiden kiristämiseen. Lena Kolarska-Bobińska (PL) Kriisien aikana, kun Euroopan unionin yhtenäisyys on uhattuna, meidän pitäisi kiinnittää erityistä huomiota unionin sisäiseen koheesioon tukemalla taloudellista kasvua. Emme tiedä vielä, syventääkö kriisi Euroopan eri alueiden välisiä eroja. Historialliset erot alueiden kehityksen tasolla voivat kasvaa, ja joudumme ehkä myös todistamaan uusien erottavien tekijöiden ilmaantumista. Tässä tilanteessa tarvitaan erityisesti alueiden välisiä eroja pienentäviä mekanismeja, ja vahvan aluepolitiikan jatkaminen on tie tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Tässä tilanteessa ei olisi viisasta luopua tästä politiikasta ja vähentää merkittävästi paikallisten ja alueellisten viranomaisten rahoittamista, sillä se aiheuttaisi vakavan uhan taloudellisen kasvun piristymiselle, ja olisi sinänsä myös uhka Euroopan yhtenäisyydelle. Sekä Eurooppa 2020 -strategia että koheesiopolitiikka pyrkivät saavuttamaan saman päämäärän. Niillä on ratkaisevan tärkeä vaikutus talouden elpymiselle ja suuri merkitys Euroopan solidaarisuuspolitiikalle. Tarvitaan kuitenkin parempaa koordinointia niiden välille. Uusien erillisten aihekohtaisten rahastojen perustaminen vastaamaan uusiin haasteisiin olisi ajan ja rahan tuhlausta ja myös viivästyttäisi EU 2020 -strategian toteuttamista ja tuomitsisi sen kokemaan saman kohtalon kuin Lissabonin sopimus. Meidän täytyy varmistaa keskeisten infrastruktuurihankkeiden rahoitus ja hylätä aluepolitiikan uudelleenkansallistaminen. Nykypäivinä kuulemme usein tiettyjen jäsenvaltioiden hallitusten ja myös Euroopan komission taholta tulevasta voimakkaasta painostuksesta aluepolitiikan kulujen leikkaamisen tai vähentämisen puolesta. Euroopan parlamentin viesti mietinnössä, jonka varjoesittelijä olin, on kuitenkin selkeä: Tarvitsemme vahvempaa, emme heikompaa koheesiopolitiikkaa. Tarvitsemme todellista eurooppalaista yhteisvastuuta. Evelyne Gebhardt (EN) Arvoisa puhemies, arvoisa Louis Grech, haluan onnitella teitä todella erinomaisesta, käsiteltäväksemme esittämästänne mietinnöstä, joka antaa meille perustan, josta lähteä eteenpäin. Kiitos myös siitä, että käytitte ilmausta, jota itse käytän jatkuvasti, nimittäin että talous on ihmisiä varten eikä toisin päin. Juuri siihen ajatukseen Euroopan unionin politiikan pitäisi perustua. Mietinnössänne myös aivan oikein kiinnititte huomiota siihen, että sisämarkkinoiden sosiaalisten, kuluttajiin liittyvien, sisämarkkinoiden ympäristöllisten ja taloudellisten vaikutusten asianmukainen arviointi, ja päätökset, joita teemme sisämarkkinoilla, ovat erityisen tärkeitä. Juuri se on puuttunut tähän asti, tai sitä ei ole tehty riittävän näkyväksi kansalaisillemme. Politiikkamme nykyisten humanististen ja kokonaisvaltaisten elementtien korostaminen on erittäin tärkeä lähestymistapa, vaikka se sitten koskisi sisämarkkinoita. Mietinnössänne sanotte myös erään asian, joka on erityisen tärkeä meille sosiaalidemokraateille, nimittäin sen, että sosiaalipolitiikkaa täytyisi pitää sisämarkkinapolitiikan ydinasiana, ja että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen suojeleminen on erityisen tärkeää. Lisäksi vaaditte strategian kehittämiseltä parempaa, sisämarkkinoiden sosiaalisia etuja koskevaa viestintää. Jos mietimme vaikka vain näitä muutamia kohtia, ymmärrämme, että pystyisimme saamaan aikaan melkoisesti, jos vain Euroopan komissio antaisi meille tukensa. Toivon myös todella, että komissio käyttää Louis Grechin mietinnössä esittämän tilaisuuden aidosti hyväkseen asettaakseen EU:n kansalaisten menestymisen keskipisteeseen. Vetoan vahvasti tämän puolesta, ja, kuten tiedämme, Michel Barnier on jo ilmoittanut tekevänsä samoin. Jos lähestymme sisämarkkinoita tästä näkökulmasta, Euroopan unionin politiikka saa osakseen enemmän hyväksyntää ja voimme katsoa kohti parempaa tulevaisuutta. Robert Rochefort (FR) Arvoisa puhemies, tässä vuoden 2020 strategiaa koskevassa keskustelussa minäkin haluan hyödyntää Louis Grechin erittäin mielenkiintoista mietintöä kertoakseni teille, että olen vakuuttunut siitä, ettei kuluttajia saa jättää tämän tulevan strategian ulkopuolelle. Kun katson komission vuoden 2020 strategiaa koskevaa tekstiä, huomaan, että kuluttajista ei itse asiassa ole yhtään mainintaa. Nykyisessä kriisissä teidän on muistettava, että kun investointi luonnollisesti on keskeinen muuttuja, kulutus eri maissamme edustaa 60:tä ja 70:tä prosenttia BKT:stä. Sen tähden haluaisin meidän siirtyvän enemmän tähän suuntaan EU 2020 -strategiassa. Haluaisin nähdä Euroopan olevan erilaisen kulutuksen edelläkävijä, sellaisen, joka perustuu osaamiskolmioon, kestävään kehitykseen. Haluaisin nähdä Euroopan, joka pystyy kehittämään tuotanto-olosuhteita ja kuluttajia kiinnostavia tuotteita, jotka ovat heidän luomiaan, Euroopan, joka keskittyy laatuun eikä enää määrään määrän vuoksi. Haluaisin nähdä sellaista tehostunutta kilpailua, joka ei kannusta "alennuksiin alennuksien vuoksi", vaan joka palvelee suuremman
{'language': 'fi'}