heminutilised sõnavõtud (kodukorra artikkel 144) 
President
. - Nüüd läheme üheminutiliste kõnede juurde tähtsate poliitiliste küsimuste kohta.
Georgios Papastamkos
(EL) Hr president, pole saladuseks, et biokütuste suhtes esitatud eesmärgiks on kehtestatud 10% taastuvatest energiaallikatest.
Mul on tunne, et energeetika-, keskkonna-, tööstuse ja põllumajanduse volinikul on erinevad seisukohad. Aja kokkuhoiu huvides ei hakka ma isiklikele sidemetele viitama. Sellest hoolimata küsiksin, kuidas saab nii olla, et neljal volinikul on neli erinevat seisukohta?
Millise sõnumi, hr president, daamid ja härrad, saan ma viia Kreeka põllumajandusettevõtjatele, kes pärast suhkru ühise turukorralduse ümberkorraldamist on juba asendanud või kavatsevad asendada oma viljakasvatuse esimese põlvkonna biokütuste tootmisega?
Ioan Mircea Paşcu
(RO) Peagi algavaks festivaliks, mille Euroopa Parlament on korraldanud kultuuridevahelise dialoogi ühe osana, paluti igal riigil teha vastavasisuline film. Olen aru saanud, et Rumeenia esialgset ettepanekut ei aktsepteeritud põhjusel, et see ei vastanud teemale, ent tootel, mis selle asendas, nimelt filmil California Dreaming, oli veel rohkem vajakajäämisi.
Esiteks, vaatamata esilinastusele Cannes'is, vastab see veel vähem teemale, müstifitseerib reaalsust ja moonutab kujutlust mu kodumaast. Kui kõik muud filmid edastavad kultuuridevahelist dialoogi isiklikul, inimlikul tasandil, siis film California Dreaming esitab väljamõeldud loo Rumeeniast läbi sõitnud Ameerika transpordist, mille peatamine kohalike ametivõimude poolt lõppeb kodusõjaga.
Veel enam, seda filmi ilmestab siivutu keelekasutus ning varjamatud seksi- ja vägivallastseenid, mis oli festivalil ainukordne juhus. Ma ei arva, et kõik see tuleks kultuuridevahelisele dialoogile kasuks. Ent suurim vajakajäämine on see, et nähtavasti pole see film valitud mitte Rumeenia osapoole, vaid Euroopa Parlamendi ametnike poolt.
Kui see on nii, siis on olukord tõsine, sest sel juhul on teatavat apoliitilist kontseptsiooni, nagu näiteks kultuuridevahelist dialoogi, salapärastel põhjustel politiseeritud, kahjustades sellega ühe Euroopa Liidu liikmesriigi mainet. Sellest lähtuvalt palun ma Euroopa Parlamendil kõnealust põhjust uurida.
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Hr president, läbipaistvus peaks olema ELi institutsioonide üks nurgakivi: selle parlamendi jaoks samuti ja veel enam Euroopa Komisjoni jaoks, kus vanemametnikel on tohutu võim, kuid peaaegu igasugune poliitiline kontroll nende üle puudub.
Seetõttu tahaksin ma siin täiskogul avalikult hukka mõista komisjoni tava vastata meie poliitilistele otsustele mehhanismide kaudu, mis dokumentide analüüsimise osas sarnanevad poliitbüroo või Kremli aegadele. Viitan näiteks, kuigi see pole ainus näide, 13. detsembri 2007. aasta istungi protokolli alajaotusele "Parlamendi resolutsioonide põhjal võetud meetmed”, milles on öeldud, et komisjoni teatist Euroopa Parlamendi resolutsioonide põhjal võetud meetmete kohta on levitatud.
See tekst, hr president, on avaldatud inglise ja prantsuse keeles, mitte kõigis ühenduse ametlikes keeltes (SP/207/5401); sekretäride ja teiste meie maja ametnike abil võttis mul veebisaidilt otsimine aega kolm nädalat. Läbipaistvuseta ei saa olla demokraatiat; see, mida me siin näeme, on komisjoni avalduste silmakirjalikkus, kes kinnitab, et on parlamendiga konsulteerinud ning pärast seda matab oma dokumendid ja vastused veebisaidile, ilma neid mingil moel avalikustamata.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Hr president, arutelu geneetiliselt muundatud organismide üle on viimaste nädalate jooksul jälle päevakorda tõusnud. Poola põllumajandusettevõtjad võiksid toodangu maksumust alandada GMOde kasutuselevõtmisega, kuid nad ei soovi seda teha. Seda sellepärast, et nad tahavad kaitsta Euroopa tarbijaid ning tagada, et Poola põllumajandustooted jääksid endiselt nii tervislikeks kui ka maitsvateks.
nnetuseks on Poola põllumajandusettevõtjad siiski seotud Euroopa Liidu õigusnormidega. Iga Euroopa Liidu liikmesriik peaks olema suuteline ise otsustama, kas tuua geneetiliselt muundatud organismid oma territooriumile või mitte. Kuna Euroopa maksumaksjad teevad niigi juba olulisi jõupingutusi põllumajanduse toetamiseks, võiksid põllumajandustooted olla vähemalt tervislikud ja meeldivad süüa ega tohiks sisaldada mingeid üllatusi.
Claude Turmes
Hr president, käesoleva nädala kolmapäeval hakkab parlament arutama Lissaboni lepingut ning kodanikud hakkavad täiskogu jälgima seoses nende institutsiooniliste küsimustega. Kuid kodanikud tahaksid isegi veel rohkem näha, kuidas Euroopa institutsioonid tegelevad Euroopa poliitiliste otsuste langetamise praktiliste küsimustega. Tähtsaimate küsimuste hulka kuuluvad läbipaistvus ja lobitöö.
ELi komisjonile anti kolm aastat tagasi head nõu käivitada niinimetatud läbipaistvuse algatus, kuid nüüd me kuuleme, et komisjon tahab esitada registri, milles poleks ühegi lobitöötaja nime ega muud olulisemat teavet selle kohta, kui palju raha on lobitöö peale kulutatud.
Ma hoiatan komisjoni presidenti hr Barrosot ning samuti hoiatan ma hr Kallast, et nad ei hävitaks usaldust, mis neil on Euroopas seoses läbipaistvuse algatusega, vaid tuleksid välja mõtteka registriga.
Kodanikud seda just vajavadki, et saaksid uskuda ausasse poliitilisse tegevusse ja otsuste langetamisse Brüsselis.
Daniel Strož
(CS) Tegelikult kavatsesin ma sõna võtta hoopis teises küsimuses. Siiski sunnivad asjaolud mind arvamust avaldama eriti tähtsal teemal - Kosovo iseseisvuse väljakuulutamine Albaania separatistide poolt.
Ma olen veendunud, et sellisel arengul, mis on vastuolus rahvusvahelise õigusega, on traagilised tagajärjed ja vastukajad kogu Euroopas. On eriti traagiline, et EL kavatseb heaks kiita selle separatistlikku akti, mis on läbi viidud Serbia, juba varemgi raskelt proovile pandud iseseisva riigi kulul. See on põhimõtteliselt vastuvõetamatu.
Kogu selle separatistliku akti stsenaarium meenutab mulle elavalt sündmusi, mis leidsid 1938. aastal aset mu oma kodumaal Tšehhoslovakkias. Sel ajal saksa natsionalistide poolt toime pandud ja tolleaegsete Lääne võimude poolt toetatud separatistlikule aktile järgnes ajaloo kõige hirmsam sõda. On hästi teada, et ajalugu kordab ennast kas farsi või tragöödiana.
Me ei tohi lasta tekkida kummalgi neist olukordadest. Ma kutsun Euroopa Parlamenti üles vastu astuma separatistlikule aktile ja eitama Serbia iseseisvust.
Slavi Binev
(BG) Hr president, kallid kolleegid, ma võtan sõna, ajendatuna tohutust sotsiaalsest, majanduslikust, keskkonna- ja moraalsest probleemist, mis on nõrgendanud Bulgaaria ühiskonda nüüd juba 18 aastat. Selle asemel et saada lahendatud, jätkab see kasvamist nagu ettearvamatute tagajärgedega pahaloomuline kasvaja.
Ma räägin Kremikovtzi metallurgiatööstusest, millel pidi olema strateegiline tähtsus Bulgaaria majanduses.
Eriti paneb muretsema see, et Kremikovtzi praegune kriisiolukord, mis reaalselt ähvardab ettevõtte sulgemise ning kümne tuhande töölise ja nende perekondade elatiseta jätmisega, on niisuguste inimeste tegevuse otsene tagajärg, kes on seotud nii kriminaalse allmaailma kui ka tippjuhtidega.
Need on endine riigipea Valentin Zakhariev, endine peaprokurör Nikola Filchev ja endine politsei eriteenistuste ("barettide”) juht Filko Slavov. Nende nimed on seotud mitte ainult Kremikovtzi majandamisega, vaid ka Bulgaaria demokratiseerimise tumedamate külgedega, sealhulgas sõjaväeprokuröri Nikolay Kolevi mõrvaga.
Nagu selgub, nautisid need inimesed ning naudivad jätkuvalt kohtunike ja valitsuse kaitset. Nad tunnevad ennast jätkuvalt väljaspool seadust seisvatena. Ma olen kindel, et liikmesriigil on kujuteldamatu...
(President peatab kõneleja)
Nicolae Vlad Popa
(RO) Hr president, kallid kolleegid, veebruari alguses avaldas Euroopa Komisjon vahearuande kohtureformi arengu kohta Rumeenias. Käesoleva aasta lõpparuanne on ette valmistatud juuniks ning selle põhjal otsustatakse, kas kaitseklauslit kohaldada või mitte. Ma usun, et seda ei kohaldata, kuna mahajäämuse pärast kriitika osaliseks saanud institutsioonid suudavad selle perioodi jooksul lahendada oma probleemid neljas kontrollitud valdkonnas.
Kaitseklausli jõustamine tähendaks kohtukorralduse mittetunnustamist liikmesriikides, mis kahjustaks kodanikke ja menetluse pooli, keda ei saa süüdistada asjaolus, et asjakohased institutsioonid, valitsus ja parlament ei ole suutnud oma kohustusi nõuetekohaselt täita. Kaitseklausli jõustamist ei tohiks pidada suunatuks Rumeenia kodanike vastu, kuna see on normaalne nende suhtes, kes on süüdi oma kohustuste mittetäitmises selle eest vastutamisel, ja mitte Rumeenia kodanike suhtes.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr president, 13. veebruaril esitas Austraalia peaminister Kevin Rudd Austraalia valitsuse nimel ametliku vabanduse Austraalia aborigeenide häbistava kohtlemise pärast kahe sajandi jooksul. See tegu kõneleb ise enda eest ning on eriti päevakajaline meie jaoks siin Euroopas.
Rohkem kui 60 aastat pärast traagilisi sündmusi, mis toimusid II Maailmasõja ajal ja pärast seda, on Euroopas riik, kust kolm miljonit inimest - teie rahvas, hr president - on saadetud pagendusse ning kus veel pool miljonit kodanikku on jäetud ilma nende kodakondsusest, inimõigustest ja omandusest. Siiani pole nende ees vabandatud.
Euroopa on rajatud mitte natsionalismile ja vastastamisele, vaid vabandustele ja andestamisele, leppimispoliitikale. Selle asemel, et keskenduda kollektiivsele süüle ja patuoina otsimisele, oleks hea, kui Euroopa ja kõigi ELi liikmesriikide juhid lähtuksid kohustusest tingimusetult kinni pidada Euroopa põhiväärtustest, üksteist austada, vabandada ning kaitsta inimõigusi ja vähemuste õigusi. Tänan teid väga.
Tunne Kelam
Hr president, järgmisel pühapäeval, 24. veebruaril, tähistavad eestlased oma iseseisva riikluse sünni 90. aastapäeva. Vaatamata sellele, et Eesti on suhteliselt noor riik, on ta olnud osa Euroopa kultuuripärandist ja ühisväärtustest juba 13. sajandist saadik. Siiski on iseseisvuse väljakuulutamisest möödunud 90 aastat eriliseks tunnusjooneks - mis on meil ühine meie naabrite lätlaste ja leedulastega - see, et oleme välismaise okupatsiooni tõttu saanud nautida oma vabadust kõigest 39 aastat. Seetõttu tahaksin ma meelde tuletada üht tähtsat asjaolu: täpselt 25 aastat tagasi reageeris Euroopa Parlament esimese Euroopa institutsioonina üleskutsele, mille olid saatnud 45 Leedu, Läti ja Eesti vabadusvõitlejat, ning võttis vastu resolutsiooni toetada kolme okupeeritud Balti riigi iseseisvuse taastamise ideed. Tahaksin tänada kõiki endisi ja praegusi Euroopa Parlamendi liikmeid, kes vapralt väljendasid solidaarsust kolme Balti rahvaga.
Neena Gill
Hr president, seoses Pekingi olümpiamängudega on rahvusvahelise üldsuse tähelepanu koondunud inimõiguste rikkumisele Hiinas. Siiski ei tohi me unustada, et teised liigid, eelkõige tiigrid, kannatavad samuti. Nende arvukus on langenud peamiselt Hiinast tuleva tohutu nõudmise tõttu tiigritega seotud toodete järele.
Tulevikus kangastuva tiigrite väljasuremise põhjus on nende ebaseaduslik salaküttimine Indias. Reservaatides on isegi valvureid maha lastud, et tiigritele ligi pääseda. Seejärel on loomad ebaseaduslikult üle piiri Hiinasse transporditud. Hinnanguliselt tapetakse iga päev üks tiiger. Sellise tempo juures on tiigrid viie aasta pärast niisama hästi kui välja surnud.
Ma tervitan eelmise nädala uudist, et India valitsus kavatseb luua kaheksa uut reservaati, et kaitsta oma tiigrite kahanevat populatsiooni. Siiski võtab uute reservaatide loomine aega viis aastat, aga viimase viie aasta jooksul on tiigrite populatsioon juba vähenenud üle 50%. Seega, kui Euroopa Liit ja rahvusvaheline üldsus ei võta kiiresti meetmeid nõudluse ohjeldamiseks ning ebaseadusliku salaküttimise ja väljaveo takistamiseks, samuti Hiina suhtumise muutmiseks tiigritega seotud toodetesse, saavad uued reservaadid valmis liiga hilja.
Lõpetuseks loodan, et toetate mind tiigrikaitse teabepäeval.
(President katkestab kõneleja)
Viktória Mohácsi
(HU) Tänan, hr president. Daamid ja härrad, Silvio Berlusconi eelmisel nädalal tehtud häbitud rassistlikud märkused, millega ta üles kutsus nulltolerantsile romide, ebaseaduslike sisserändajate ja kurjategijate suhtes, on šokeerivad ja vastuvõetamatud.
Eilses avalduses rääkis Francesco Storace, kes kõneleb Itaalia pealinna linnapea nimel, Rooma denomadiseerimisest, tehes sellega selgeks, et romidele igaveses linnas kohta ei ole. Kas sellised avaldused saavad aset leida kõigest 18 tundi pärast seda, kui Euroopa Parlament on vastu võtnud resolutsiooni romisid käsitleva Euroopa strateegia kohta?
Tahaksin paluda mu Itaaliast pärit kaasliikmetel seletada nende kolleegidele kodus, miks me seda resolutsiooni toetasime, milliseid ühiselt sõnastatud eesmärke see sisaldab ning mispärast on mustlaste ahistamine 21. sajandil vastuvõetamatu. Avalikule kirjale, mille ma avaldasin seoses nende romide vastaste avaldustega, andsid allkirja ühtekokku 72 romide valitsusvälist organisatsiooni, neist 33 Itaalias, 12 Ungaris, 9 Makedoonias, 4 Rumeenias, 3 Türgis, 2 Moldovas, 5 Bulgaarias ja 2 Prantsusmaal. Tänan teid.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Hr president, täna on Minskis jälle vahistatud Valgevene opositsiooniliider Aleksandr Milinkevitš. Hr Milinkevitš on Sahharovi preemia laureaat. Euroopa Parlament andis talle selle autasu 2006. aastal. Samuti on kinni peetud Olga Kazulin. Ta on hr Lukašenko peamise oponendi Aleksandr Kazulini abikaasa.
Hr Milinkevitš võttis osa demonstratsioonist, mille korraldasid eraettevõtjad, kelle tegevusvabadust on piiratud uute sätetega, millega suurendatakse nende maksukoormust ja piiratakse vabadust töötajaid palgata. See polnud esimene demonstratsioon, millega see sotsiaalne rühm on oma rahulolematust väljendanud. Rongkäigu korraldajad peeti samuti kinni ning kuulati üle koos hr Milinkevitši ja pr Kazuliniga, kes ei olnud rongkäigust osa võtnud. Kui mitu korda on Euroopa tegevusetult pealt vaadanud, kuidas üks tema enda laureaatidest vahistatakse? Kui mitu korda on inimõigusi karistamatult rikutud otse Euroopa Liidu idapiiri taga?
Urszula Gacek
Hr president, eelmisel nädalal avaldas Poola ajakirjandus loo Karolinast, noorest tütarlapsest, kelle elu hävitas ta endine poiss-sõber. Tütarlapse teadmata ja tema nõusolekuta filmis noormees nende ühiseid intiimkogemusi ning pärast nende suhte lõppu avaldas need salvestused Internetis. Karolina perekond ja sõbrad said pornograafilist materjali sisaldavaid elektronkirju. Kuna Karolina pole alaealine, siis Poola seadused teda ei kaitse ning nende tegude sooritaja jääb karistamata. Poola ametiasutused on kohustunud seadusi esimesel võimalusel muutma, et oleks võimalik kaitsta isikuid, kelle eraelu ja väärikustunnet on sel kombel rikutud. Ometi ulatub Internet üle riigipiiride ning puudub ühine liidu seadusandlus, mis võimaldaks potentsiaalseid pahategijaid takistada ja karistada neid, kes sedasorti tegusid teevad.
Ma pöördun komisjoni ja liikmesriikide poole taotlusega võidelda sellise käitumise vastu, mida saab iseloomustada kui vägistamist Interneti kaudu.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr president, daamid ja härrad, liiga paljud loomade varjupaigad Euroopas teenivad põhiliselt ainult üht eesmärki - ja see on hulkuvate kasside ja koerte kõrvaldamine. Iseenesest kõlab see julmalt, kuid tõeline julmus ilmneb üksnes selleks otstarbeks kasutatavates meetodites, mis hõlmavad kõikvõimalikke barbaarsuse vorme alates mürgitamisest kuni surnuks näljutamiseni või peksmiseni. Selle tegevuse halvim külg on aga see, et need julmad teod ei toimu kusagil kaugetes võõrastes maades; ei, nagu Austria pühendunud aktivistid mulle on rääkinud, toimuvad need otse meie nina all. Näiteks tulid alles hiljuti ilmsiks julmuse juhtumid loomade vastu Tšehhi Vabariigis.
Muret teeb ka komisjoni lühike ja kahetsusväärne seisukohavõtt, et koduloomade kaitse jääb endiselt liikmesriikide pädevusse. Näib, et komisjon tegutseb väga tihti siis, kui pole tarvis, ja kaugelt liiga vähe siis, kui oleks tarvis. Selline olukord peab muutuma, sest riiklik pädevus ei tähenda seda, et EL peaks end mõnest küsimusest täielikult distantseerima.
Seetõttu pöördun ma kõigi liikmete poole taotlusega mitte summutada nende oma koduriigis asuvate loomade tapmiskeskuste küsimust, seda lihtsalt maha vaikides. Samuti kutsun ma komisjoni ja nõukogu üles neid julmi tegusid hukka mõistma.
Toomas Savi
Hr president, ma olen tõsiselt mures eksiarvamuse pärast, mida mu kolleeg Sahra Wagenknecht levitas intervjuus Vene uudisteagentuurile Regnum käesoleva aasta 7. veebruaril. Seoses pronksiöö ja sellele järgnenud kohtuprotsessidega Eestis süüdistas ta Eesti valitsust inimõiguste rikkumises ning Euroopa Liitu selle vaikivas varjamises.
Kinnitan teile, et praegu toimuvad kohtuprotsessid inimeste üle, keda süüdistatakse rahutuste korraldamises, viiakse läbi õigusnormide kohaselt ja inimõigusi austades. Tahaksin ka meenutada oma kolleegidele, et riigi üks otstarve on valvata eraomandi puutumatust.
Eelmisel aastal Tallinnas toimunud rüüstamistel polnud midagi tegemist sõnavabadusega või demonstratsioonide korraldamise õigusega. Pandi toime kuritegusid ning see oligi põhjus, miks riik pidi sekkuma. Kuritegevuse õigustamine ei õilista poliitikut, aga õnneks ei saa öelda, et kõik vasakpoolsed poliitikud Sahra Wagenknechti vaateid jagaksid.
Bogusław Rogalski
(PL) Hr president, eile kuulutas Kosovo parlament välja iseseisvuse. Sellega kaotas Serbia teist korda ajaloo jooksul oma rahvuse hälli. Meenutaksin täiskogule, et esimest korda haarasid türklased selle provintsi Serbialt keskajal. Euroopa Liidu liikmesriikide ja meie enda vaikimise taustal kannatab Serbia käesoleval ajal taas kord selle territooriumi kaotuse tõttu, mis talle nii kallis on. Daamid ja härrad, Kosovo iseseisvusdeklaratsioon kujutab endast piiride ja riikide terviklikkuse puutumatust kaitsva rahvusvahelise õiguse rikkumist. Kosovo iseseisvusdeklaratsioon tähendab ka Pandora laeka avamist, sest see soosib äärmuslust ja natsionalismi ning võib õhutada igat sorti äärmuslust nii Euroopas kui ka sellest väljaspool. Peame muude asjade kõrval tegelema juba samasuguste taotlustega Osseetias, Mägi-Karabahhis ja Baskimaal. See on väga ebamõistlik liikumine, eriti ühe asjaomase liikmesriigi, nimelt Küprose suhtes. Kuidas peaks see riik vastama? Küpros püüdleb taasühinemise poole, samas kui meie toetame separatistlikku liikumist. Me ei peaks tunnustama Kosovo iseseisvust, sest see kujutab ohtu Euroopa julgeolekule ja eelkõige Serbia sisejulgeolekule.
Milan Horáček
(DE) Hr president, märtsi algul toimuvad Venemaal presidendivalimised, kuid on vähe märke sellest, et nende tulemus võiks olla positiivne. Mis on toimunud selle valimisvõitluse käigus? Opositsiooni on süstemaatiliselt takistatud ja vaikima sunnitud, ajakirjandusvabadust igakülgselt piiratud ning ettevalmistusi hääletamiseks katkestatud.
Las ma esitan ainult ühe näite: politsei arreteeris eelmisel nädalal jälle täiesti ebaõigete süüdistuste alusel Venemaa opositsioonipoliitiku Garri Kasparovi, kes on äärmiselt kriitiline Kremli suhtes. Mis võib juhtuda hääletamise ajal? See hääletus ei tule läbipaistev, kuna Venemaa on seadnud takistusi hääletamise järelevalvele OSCE poolt. Mis juhtub pärast hääletamise lõppu? On äärmiselt ebatõenäoline, et inimõiguste olukord paraneks president Dmitri Medvedjevi ajal, kelle on troonile pannud Putin. EL peab selles osas meetmeid võtma. Venemaa elanikke ei tohiks nende eneste hooleks jätta.
(Aplaus)
Zsolt László Becsey
(HU) Hr president, Kosovo iseseisvus tähendab suuri muudatusi Balkanil. See samm, kuigi valulik, näib olevat teine vältimatu samm Balkani probleemi lahendamisel.
Kosovo tulevikuga seoses vajame me lahendust, mis kaitseks piirkonna vähemuse, serblaste, kollektiivseid ja individuaalseid õigusi ning tagaks, et neil oleks võimalik kogukonnana edasi elada oma ajaloolises sünnipaigas. Kui mõned neist sellest hoolimata soovivad Kosovost lahkuda, peame ära hoidma nende asumise Serbia piirkondadesse, mida asustavad teised etnilised rühmad, näiteks albaanlased lõunapoolsetes piirkondades või ungarlased põhjapoolsetes piirkondades. Sedasorti massiline sissevool võib lihtsalt luua uusi pingeid serblaste, kes on arusaadavalt praegu toimuvast ärritatud, ja kõnealuste vähemuste vahel.
Nende ohtude vältimiseks võiksime kaasa aidata uue asustuse loomisele, mille hulka kuuluks ka pikaajaline, mitte kõigest pealiskaudne suhete reguleerimine Belgradi ja Novi Sadi vahel, samuti Vojvodina algupäraste vähemuste ja riigi vahel; see aitaks ka välja pääseda ummikseisust ning võimaldaks Bosnias kehtestada toimivat riiki. Selliseid soovitatavaid arenguid võiks edendada etniliste õiguste ja sallivuse süsteemi abil, mis Kosovos praegu kehtestatakse. Tänan, hr president.
Proinsias De Rossa
Hr president, ma soovin juhtida tähelepanu sellele, et paljude liikmesriikide ametiühingud on tõsiselt mures hiljutise Euroopa Kohtu otsuse üle Lavali küsimuses. Komisjon peab väga kiiresti esitama oma seisukoha, kuidas see otsus mõjutab töösuhete süsteeme ning muidugi ka kollektiivläbirääkimiste süsteeme igas meie liikmesriigis. Ma tean, et mõju Rootsis on tähelepanuväärne ja et Iirimaal on see palju väiksem. Siiski oli meede vajalik selgeks tegemiseks, et EL ei luba sotsiaalset dumpingut mitte kuskil.
On eriti tähtis, et komisjon ja liikmesriigid astuksid samme vältimaks euroskeptikute katastroofiennustuste muutumist üldiseks seisukohaks selles küsimuses. Tõeliste muredega on tarvis tegeleda ning Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid peavad Euroopa ja õigusloomega seotud algatustes sulgema hoolimatutele ekspluateerijatele kõik võimalused seadusest möödahiilimiseks. Ma palun teid tungivalt, hr president, edastada see probleem volinik Špidlale ja volinik McCreevyle, kellel mõlemal on selles probleemis oma roll.
Csaba Sógor
(HU) Tänan, hr president.
Väljaspool parlamenti saame me muidugi oma emakeelt kasutada; me saame seda kasutada isegi mõnedes kõrgemates õppeasutustes, ehkki märksa väiksemas ulatuses, kui oleks õige, võttes arvesse ungari keele rääkijate suhtarvu elanikkonnas. 6,4%st etnilistest ungarlastest elanikkonnas on vaevalt 4% esindatud kõrghariduses ning ainult 1,6% õpivad oma emakeeles. Esimest korda umbes 50 aasta jooksul saavad Rumeenia idaosa ungarikeelsed Csángó lapsed jälle õppida ungari keelt, kuigi mõnes külas toimub see ainult väljaspool kooli, kui üldse toimub.
Sellele vaatamata oli volinik Orbani niinimetatud teise emakeele teemaline sõnavõtt julgustav. Oleme kindlad, et nüüdsest peale pööravad Euroopa riikide enamuses olevad rahvusrühmad tähelepanu mitte ainult riigi ametliku keele omandamisele, vaid tagavad ka nendega koos elavatele rahvusrühmadele võimaluse säilitada nende oma emakeel ja õppida seda igal tasandil nende oma õppeasutustes ning võimaluse kasutada oma emakeelt avalikus halduses, kohtutes ja seadusandlikus kogus.
2008. aasta on kultuuridevahelise dialoogi aasta. Väärigu see oma nime. Tänan.
Marusya Ivanova Lubcheva
(BG) Hr president, kõiki riike kahjustab ebasoodsates tingimustes kasvatatavate laste probleem. Laste õigused ja nende kaitse nõuavad integreeritud poliitikat.
Hoolekandeasutustesse paigutatud laste arvu vähendamine on suurepärane eesmärk, kuid siiski saab kõigis riikides alati olema lapsi, kes vajavad ühiskonna hoolekannet, sest neil pole vanemaid või on nad muudel põhjustel sotsiaalselt ebasoodsas olukorras. Mida me vajame, on solidaarsus nende lastega ja nende riikidega, mitte suurustlev üleolek, mis alandab nende väärikust.
Ma kutsun Euroopa Komisjoni üles võtma kohustust välja arendada eriprogrammid ebasoodsas olukorras olevate laste jaoks, võttes arvesse liikmesriikides saavutatut ning vältides iga katset määrida nende head nime.
Ei tohiks julgustada väärteabe levikut, nagu juhtus mu kodumaa Bulgaariaga. See kahjustab mu maa mainet. See ei mõju hästi ka Euroopa ühisele poliitikale.
Me vajame tulemuslikke haridusprogramme sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate laste jaoks, olenemata tingimustest ja kohast, milles nad üles kasvasid; peame ära hoidma laste tööjõu ekspluateerimise ja laste kaasamise sellisesse tegevusse, mis mõjutab negatiivselt nende käitumist.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr president, tahaksin teile meenutada, et
Arvan, et kuna EL viib ellu poliitikat, mis toetab puuetega inimeste õigusi seoses kultuuri ja inimväärikusega, peaksid kõik liikmesriigid selle konventsiooni ratifitseerima. Selle 50 artiklit kirjeldavad üksikasjalikult erivajadustega isikute õigusi kõigis inimtegevuse valdkondades (tervis, justiitsküsimused, perekond) ning kutsuvad neid üles otsuste tegemises osalema.
Magor Imre Csibi
(RO) Euroopa kodakondsus pakub kogu ELi territooriumil tervet rida õigusi ja vabadusi. Sel põhjusel on liikmesriigid Euroopa
Sellest hoolimata teatati mulle mõni päev tagasi juhtumist Rumeenia kodanikuga, kes ei saanud Brüsselis autot rentida, kuna tal on Rumeenia kodakondsus. Teenistuja keeldumine põhines lihtsalt selle autorendiettevõtte sise-eeskirjadel. Viimastel päevadel olen kuulnud mitmetelt oma maa kodanikelt paljudest muudest diskrimineerimisjuhtudest Rumeenia kodakondsuse tõttu.
Kallid kolleegid, rohkem kui 490 000 000 eurooplase esindajana on meie kohus häiret tõsta. Aktiivse dialoogi kaudu oma kaaskodanikega saame anda oma panuse, et taolised intsidendid tulevikus enam ei korduks. Pean Euroopa Liidu kui demokraatliku üksuse kohuseks edendada austust kõigi liidu kodanike õiguste suhtes, algatades diskrimineerimise vastu suunatud Euroopa haridus- ja teabeprogramme.
Samuti palun Euroopa Komisjonil kindlaks teha, kas liikmesriigid on täitnud lepingutega võetud kohustusi seoses rahvusel põhineva diskrimineerimisega.
Jaromír Kohlíček
(CS) Oma sõnavõtus te rääkisite, kui tähtis on tagada Kosovo rahvusvahelise protektoraadi jäämine Serbia osaks vastavalt resolutsioonile 1244 ja rahvusvahelisele õigusele. Ma pole kindel, mis seosed on sel Kosovo iseseisvuse väljakuulutamisega, millega te näisite nõus olevat. Teil on kindlasti õigus, öeldes, et meie kohus on tagada, et Kosovo ükskord mitmerahvuselisemaks ja demokraatlikumaks muutuks.
See ühepoolne iseseisvuse väljakuulutamine on rahvusvahelise õiguse enneolematu rikkumine. Selle territooriumi mitusada tuhat elanikku, kes kuuluvad kaheksasse muusse rahvusrühma, on okupatsioonijõudude vaikival nõusolekul oma kodudest pagendatud. On raske uskuda, et need jõud pole olnud suutelised looma tingimusi inimeste tagasipöördumiseks. Nende tingimuste loomise asemel olete te praegu nõus teise Albaania riigi ühepoolse väljakuulutamisega. Hr president, kas teile ei lähe korda, et selle riigi majandus näib olevat sõltuvuses oopiumikaubandusest Euroopas?
Tšehhi Vabariigi parlament, nagu ka teiste riikide parlamendid, on nõudnud selle probleemi lahendamist rahvusvaheliste läbirääkimiste kaudu. Laske meil teoks teha olukord, kus ei eksisteeri ühepoolseid lahendusi, nagu te oma sõnavõtus märkisite. Iga lahendus loob pretsedendi. Ärgem siis nüüd tunnistagem Serbia iseseisvuse rikkumist.
President
Hr Kohlíček, kas võiksin soovitada, et loeksite mu seisukohavõtu uuesti läbi. Usun, et see võiks kõigisse vääritimõistmistesse selgust tuua.
László Tőkés
(HU) Hr president, tahaksin õnnitleda Albaania rahvast Kosovos iseseisvuse saavutamise puhul ning austada Albaania liidri Ibrahim Rugova mälestust.
Kõik viimase kümne aasta ja poole Jugoslaavia piirkonna traagilise ajaloo jooksul esitatud asustamisplaanid on koostatud, pidades silmas rahvaste enesemääramisõigust või autonoomiat ning võimu jagamist. Ahtisaari plaani elluviimine, mis on viimane selles reas, mis hõlmab Carringtoni plaani, Daytoni lepingut, Rambouillet läbirääkimisi ja Ohridi lepingut, näitab, et ikka veel on palju ära teha, enne kui saame arvestada, et suhted meie piirkonna eri rahvusrühmade ja rahvuslike kogukondade vahel on välja kujunenud. Siiski näitab see ka seda, et tulevikus võib mis tahes kriisidele leida lahenduse rahvusvahelise koostöö abil.
Selles mõttes annab Kosovo juhtum meile näite ja pretsedendi. Oleme kindlad, et Euroopa Liidu kaasabil leiab eduka lahenduse ka Rumeenia etniliste ungarlaste rahumeelne võitlus autonoomia eest ning samuti võitlus Szekleri territoriaalse autonoomia eest.
Anna Záborská
(SK) 25. veebruaril 1948. aastal viisid kommunistid meie maal läbi riigipöörde ja kehtestasid totalitaarse riigikorra. See oli tagajärjeks sündmustele, mis toimusid meie riigis juba alates 1946. aastast. Tšehhoslovakkia oli riigi taaskehtestamise demokraatlikus olukorras aegamisi kaotamas oma vabadust. See on äärmiselt oluline. Mitte ainult natsismi, vaid ka kommunismi vastu võitlemine on osa ühendatud ja rahumeelse Euroopa pärandist. Tänu neile sündmustele saavad kümne liikmesriigi esindajad täna siin täiskogul osaleda.
Tahaksin juhtida teie tähelepanu kolmele küsimusele. Tuleks ühtviisi hukka mõista nii kommunistlike kui ka natsistlike sümbolite ennistamist. Nii kommunismi kui ka natsismi tuleb hinnata võrdseiks, eriti ohvrite pärast, kelle eest nad on vastutavad. Nii kommunistlik kui ka natsistlik totalitaarne režiim kehtestati demokraatlikus riigis demokraatia kuritarvitamise kaudu. See on põhjus, miks tuleb valvas olla isegi praegu, Euroopa Liidus. Ka kommunismiohvrid on ära teeninud vaikuseminuti siin, meie täiskogul.
Ioannis Gklavakis
(EL) Hr president, vastavalt 2009. aasta tubakaturu ühise korralduse sätetele tuleb praegu tubakakasvatajatele otseste juhenditena antud subsiidiumid viia 1. sambast üle 2. sambasse, mis tegeleb struktuurimeetmetega.
Minu kodumaal Kreekas kasvatavad tubakat tavaliselt väheviljakatel maadel vaesed talupidajad, kellel pole muud võimalust. Seetõttu põhjustab tubakakasvatuse lõpetamine teatavates piirkondades sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid probleeme.
Olen ka täheldanud, et eesmärgiks on pigem tubakasvatamine, mitte suitsetamine. Nii et kui lõpetame tubakakasvatamise samaaegselt suitsetamisega, peaksime jõudma selles osas kokkuleppele ja nõnda peaksidki asjad olema. Siiski pole jutt praegu sellest. Euroopa sigaretitööstus jätkab sigarettide tootmist, kuid kogu tubakas imporditakse lihtsalt kolmandatest riikidest.
Seetõttu peaksime kasutama ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisest saadud võimalust, et püüda seda viga parandada; me peame näitama, et EL on koht, kus valitsevad võrdõiguslikkus, õiglus ja solidaarsus. Sellepärast ma palungi, et praegune kord säiliks ka pärast 2009. aastat ning tubakakasvatajad jätkaksid...
(President katkestab kõneleja)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) 4. veebruaril 2008. aastal ratifitseeris Rumeenia parlament Euroopa Liidu lepingu. Me tervitame seda Rumeenia parlamendi ratifitseerimist.
Reformileping kinnitab taas oma kodanike võrdõiguslikkuse põhimõtet, annab Euroopa Liidu põhiõiguste hartale juriidilise jõu, kehtestab riikide parlamentide subsidiaarsuse kontrolli, tunnustab vaba juurdepääsu üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, rõhutab energiajulgeoleku tähtsust ja tugevdab solidaarsuse vaimu liikmesriikide vahel selles valdkonnas ning rakendab erimeetmeid võitlemaks kliimamuutuste vastu.
Lepingu ratifitseerimise järel omistas veelgi suurema tähtsuse territoriaalse ühtekuuluvuse kontseptsiooni kasutuselevõtmine ning selle tunnustamine Euroopa Parlamendi komisjonide eesmärgina, millel on tähtis osa struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika määratlemisel.
Transpordi- ja turismikomisjoni seisukohast seadustab reformileping kaasotsustamismenetluse, mida merenduse ja aeronavigatsiooni valdkonnas juba kasutatakse, ning annab Euroopa Parlamendile õigusliku aluse, millest lähtudes teha ettepanekuid toetusmeetmete võtmiseks turismisektori määratluse konsolideerimisel.
Péter Olajos
(HU) Tänan, hr president. See on juba vähemalt kümnes kord, kui ma siin parlamendis viimase seitsme aasta jooksul räägin Raba jõe jätkuvast reostamisest. Oleme saanud Austria asjaomastelt asutustelt mitmeid lubadusi ning muidugi on Austria ja Ungari asutused välja töötanud tegevuskava. Euroopa Liit on seda protsessi väga hoolega jälginud ja kahe riigi loodud jõeuurimiskomisjon peab korrapäraselt oma koosolekuid - viimati just alles sel nädalal.
Näib, et poliitikud teevad oma tööd, ainult et tõsi on see, et jõgi samal ajal sureb. Pealegi sureb see nüüd juba mitte ainult Ungari poolel, vaid Austria poolel samuti. Siiani on välja surnud üksteist kalaliiki ja 13 on tõsiselt ohustatud. Greenpeace on aeg-ajalt korraldanud veeproovide pistelisi kontrolle ning tuvastanud, et Austria ettevõtted reostavad ebaseaduslikult vett, ületades lubatud taset mitmekordselt. Samal ajal on jõel rohkem vahtu kui kunagi varem.
Jõgi, millest ma räägin, hr president, ei ole reoveekollektor, vaid Natura 2000 objekt, ehtne jõe märgala. Inimesed, kes seal elavad, tunnetavad ka seda, et ELi õigusaktid pole tasemel või et neid ei järgita. Arvan, et meie siin täiskogus peame hoidma kõnealust küsimust päevakorras, kuni see ükskord ja lõplikult lahendatakse. Tänan teid. Ma kindlasti teen seda.
Iuliu Winkler
(RO) Hr president, kallid kolleegid, Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikaga seotud finantsinstrumentidel on väga suur tähtsus Euroopa piirkondade vaheliste lahknevuste vähendamisel.
Euroopa Liidu uusimate liikmesriikide puhul on ühtekuuluvuspoliitikaga seotud fondidel otsustav tähtsus tagamaks nende riikide vähem jõukate piirkondade areng tulevikus. Nende fondide toetuste vastuvõtmine uutes liikmesriikides kasvab pidevalt. Euroopa Liit peab reguleerima ressursse, mis on ühtekuuluvuspoliitika vahendite kaudu eraldatud laienenud Euroopa tegelikkusele.
Pärast Rumeenia ja Bulgaaria ühinemist on muutunud vajaduseks ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite suurendamise tagamine pärast 2013. aastat.
Milan Gaľa
(SK) Hiljuti oli meil palju vaidlemist energiatõhususe teemadel. Praktika näitab, et kodumasinate praegune märgistamissüsteem, mis teavitab tarbijaid, kui energiasäästlikud need masinad on, ei ole usaldusväärne. Kuna enamik poodides müüdavaid masinaid kuuluvad kategooriasse A, läheb kaduma selge teave masina kasutamisega saadavast energiasäästust ning tootja kaotab motivatsiooni energiatõhusa masina tootmiseks.
Kui me tahame tarbijaid ja tootjaid motiveerida, siis peame tagama, et kodumasinad oleksid liigitatud uute energiakategooriate kohaselt. Masinate algseid kategooriaid on kasutatud 1994. aastast saadik. Teen Euroopa Komisjonile ettepaneku kiirendada nii masinate uue märgistussüsteemi ettevalmistamist kui ka muude masinate selle süsteemiga hõlmamist, mis on samuti juba tulekul.
Colm Burke
Hr president, ma tahaksin tõstatada küsimuse seoses maakeskkonna kaitse kava (REPS) raames toetuse maksmisega põllumajandusettevõtjatele. Viimase 14 aasta jooksul on seda toetust makstud väga varajases etapis, kohe, kui dokumendid on komisjonile või Iirimaa põllumajandusministeeriumile esitatud. Saan nüüd aru, et toetuste maksmine lükkub edasi ja et üle 6000 põllumajandusettevõtja on juba toetuse saamisest kõrvale jäänud. Saan ka aru, et see number võib järgmise paari kuuga ületada 60 000.
Asi on aga selles, et põllumajandusettevõtjad on kavandanud oma finantsasjad 12-kuuliseks perioodiks ning on kavandanud need koos oma pangaga, mistõttu praegu ei ole paljud neist suutelised selle muudatuse tõttu pangale tagasimakseid tegema.
Paluksin, et mu seisukohad edastataks komisjoni volinikule ning et need probleemid lahendataks nõnda, et vana menetluskord - mis on olnud kasutusel 14 aastat - taastataks.
Jean-Claude Martinez
(FR) Hr president, rahvusvaheline õigus on selles küsimuses üpris selge. Niipalju kui küsimuse all on Kosovo, öeldakse, et riik eksisteerib juhul, kui on olemas esiteks selle elanikkond, teiseks territoorium ja kolmandaks avalik teenistus. Kosovos avalikku teenistust ei ole ja komisjonil pruugib selle nägemiseks vaid kohapeale minna. Ainus teenistus, mis seal tegutseb, on maffia.
Riik on iseseisev, kui selle ametiasutustel on täisvolitused. Nagu parlamendi president meile just ütles, on Kosovo ametiasutuste volitused olnud kontrollitud suveräänsusega piiratud.
Riik on iseseisev, kui selle ametiasutused on sõltumatud (kreeka keeles autonomos), mis tähendab, et nad saavad ise otsustada, mida nad teevad. Kosovos on NATO ja Ameerika hendriigid need, kes otsustavad.
Riik on iseseisev, kui selle ametiasutused on ainuõiguslikud. Aga Kosovo territooriumil tegutseb mitu jõudu, mitte üksainus.
Riik on iseseisev, kui see austab põhimõtet uti possidetis, piiride puutumatust.
Teisisõnu, Kosovo ei vasta ühelegi nõutavale kriteeriumile, mida rahvusvaheline õigus esitab iseseisvale riigile. Ja miks? Sellepärast, et pärast seadusevastaste riikide ja gangsteririikide kehtestamist hakkame me nüüd kehtestama laboririike, kus Euroopa Komisjon katsetab ja leiutab lahkuläinud riikide föderalismi.
Ján Hudacký
(SK) Kosovo eilne iseseisvusdeklaratsioon kujutab endast arvatavasti ja hakkab kujutama ka edaspidi ohtlikku pretsedenti mitmete maailma riikide ja piirkondade arengus. Asjaolu, et see akt on saanud USA ja enamiku Euroopa Liidu suurte liikmesriikide märkimisväärse tähelepanu osaliseks, muudab selle isegi veel küsitavamaks, kuna algusest peale on olnud selge, et see on rahvusvahelise õiguse rikkumine.
Balkanile oleks palju paremaks lahenduseks, kui Euroopa Liit aitaks rohkem kaasa Serbia demokratiseerimisele. See võiks omakorda luua palju positiivsema õhustiku serblaste ja albaania vähemuse vaheliste suhete konsolideerumisprotsessile nende ühisel territooriumil. Muidugi on selge, et see on pikaajaline protsess. Oleks ka naiivne arvata, et selle pretsedendi poolt võimendatud vähemuste nõudlused territoriaalse autonoomia järele ei muutu lähemas tulevikus lahendamatuks probleemiks isegi Euroopa Liidu liikmesriikidele.
Avril Doyle
Hr president, kas võiksin toetada oma kolleegi ja paluda komisjonil mitte jätkata paari lähema kuu jooksul vägikaikavedu Iirimaa eri valdkondade ametivõimudega, sest meil on käsil üpris tähtis töö? Kas on tarvis üksikasjalikult üles lugeda, mida nõutakse Iirimaalt seoses Lissaboni lepinguga?
Põhiliselt tahan ma kaevata selle üle, kuidas ametnikud käituvad REPSi otsemaksete kavaga Iirimaal.
President
Sellega me lõpetame käesoleva päevakorrapunkti.

{'language': 'et'}