3. Egypti (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana keskustelu kuudesta Egyptiä koskevasta päätöslauselmaesityksestä.
Raül Romeva i Rueda
laatija. - (ES) Arvoisa puhemies, totean aluksi, että Euroopan parlamentti tekisi hyvin vakavan virheen, jos se antaisi periksi niiden painostukselle, joiden mielestä meidän olisi parempi olla keskustelematta sellaisista asioista, jotka voisivat aiheuttaa hankaluuksia tietyissä maissa etenkin silloin, kun keskusteluissa käsitellään ihmisoikeusloukkauksia.
Meillä on erityissuhteet määrättyihin maihin, kuten Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluviin maihin, joiden kanssa on käytävä erityisen avointa vuoropuhelua ja joille on muistutettava, että kumpikaan osapuoli ei voi eikä saa koskaan irrottaa liikeasioita ihmisoikeuksien kunnioittamisesta.
Egyptin tilannetta oli syytä pohtia, ja Egyptin ja Euroopan unionin väliset suhteet myös velvoittivat tällaiseen pohdiskeluun. On siis mitä suurimmassa määrin oikeutettua tuomita - kuten tässä päätöslauselmassa tehdään - monien kansalaisjärjestöjen ja etenkin ihmisoikeusjärjestöjen vainoaminen, johon Egyptissä nykyisin syyllistytään, ja tukea maan monien sosiaalisten liikkeiden kampanjaa yhdistymisvapauden puolesta.
Paulo Casaca
laatija. - (PT) Arvoisa puhemies, minunkin on huomautettava, että ei ole sellaisia rajoja tai pyhiä paikkoja, jossa ihmisoikeudet eivät olisi keskeinen näkökohta. Meidän on kuitenkin otettava huomioon se, että saimme tilaisuuden panna merkille Egyptin ulkoministerin myötämielisyyden hänen tullessaan varta vasten Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokuntaan ja ollessaan valmis vastaamaan kaikkiin hänelle esitettyihin kysymyksiin, jotka koskivat ihmisoikeusloukkauksia. Olin paikalla esittämässä hänelle näitä kysymyksiä ja sain ministeriltä vastauksia.
Tässä päätöslauselmaesityksessä painotetaan tiettyjen kielteisten seikkojen lisäksi myös määrättyjä myönteisiä seikkoja, joita on mielestäni tärkeä korostaa, kuten hanketta poikkeustilan kumoamiseksi tänä vuonna - itse asiassa lähikuukausien aikana - sekä yhteistyötä asesalakuljetusten lopettamiseksi Gazassa. Mielestäni olennaisinta on kuitenkin se, että meidän pitäisi hyödyntää Egyptin viranomaisten myötämielisyyttä ja rohkaista heitä korjaamaan joitakin vakavia rikkomuksia. Tässä yhteydessä minun on korostettava, että Egyptin tasavallan entinen presidenttiehdokas on edelleen vangittuna. Vaadin toistamiseen, että tästä tilanteesta tehdään loppu, sillä se johdonmukaista ihmisoikeuksia kunnioittavan maan perusperiaatteiden kanssa, joiden puolesta Egypti on toistuvasti puhunut ja joihin se on sitoutunut.
Erik Meijer
esittelijä. - (NL) Arvoisa puhemies, Egyptillä ei ole demokraattisia perinteitä. Nuoret sotilaat Nasser ja Najib, jotka syöksivät vallasta kuningas Farukin tehottoman hallinnon yli 50 vuotta sitten, antoivat toivoa muutoksesta ja edistyksestä. Nasser valoi kansaansa ylpeyttä ja tulevaisuudenuskoa; hänen oli määrä tehdä loppu Egyptin takapajuisesta ja nöyryytetystä asemasta. Hänen seuraajansa Sadat antoi heille toivoa pysyvästä rauhasta naapurivaltio Israelin kanssa käytyjen lukuisten hirvittävien sotien jälkeen.
Nykyinen presidentti Mubarak ei anna mitään toivoa. Hänestä on tullut pysähtyneisyyden symboli. Hänen ansiotaan on ollut ainoastaan vakauden organisointi kovalla kädellä, jotta hän voi antaa ulkomaailmalle itsestään kuvan terrorismia ja islamistista fundamentalismia vastustavana liittolaisena. Hän ei kuitenkaan pysty tarjoamaan edistystä tai demokratisoitumista. Oppositiot sallitaan valikoivasti, mutta niillä ei ole parlamentaariselle demokratialle ominaista toimintavapautta. Näin ollen Mubarak on luomassa kasvualustaa sisäiselle selkkaukselle sekä fundamentalistien että demokraattien suunnalta.
Suvaitsemattomuus lisääntyy myös uskonnollisia vähemmistöjä kohtaan, joihin kuuluu vuosisatoja Egyptissä asunut suuri koptikristittyjen vähemmistö. Pysyvää vakautta ei voida rakentaa tällaiselle perustalle, jossa ongelmat ratkaisemisen sijaan peitellään väkivalloin. Näin ollen tämä kriittinen päätöslauselma on täysin perusteltu.
Kansalaisjärjestöjen sabotointi, vastustajien uhkailu, vähemmistöihin kohdistuva syrjintä, pidätykset ja kidutukset sekä kaikki muut havaitut puutteet saavat meidät pelkäämään pahinta Mubarakin hallinnon seurauksista. Egypti tuntuu monessa suhteessa siirtyneen takaisin 60 vuotta sitten hallinneen kuningas Farukin takapajuisuuteen. Tästä tilanteesta pitäisi tehdä loppu mahdollisimman pian EU:n ja Egyptin välisten suhteiden avulla.
Ewa Tomaszewska
laatija. - (PL) Arvoisa puhemies, ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevan tilanteen vähittäinen heikkeneminen Egyptissä on yhä suurempi huolenaihe.
Perustuslain muuttaminen on helpottanut ihmisoikeuksien loukkaamista. Salaisen palvelun valtuuksia on lisätty terroristi-iskuilta suojautumisen varjolla, ja lisäksi tämän on väitetty johtuvan ongelmista, jotka liittyvät aseiden salakuljetukseen Gazan alueelle. Salaisen palvelun on nyt helpompi käyttää kidutusta joutumatta siitä vastuuseen. Yhä useammin turvaudutaan uskonnollisesta vakaumuksesta johtuviin tukahduttamistoimiin, pidätyksiin ja vankeuden jatkamiseen ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä.
Ihmisoikeuksien kunnioittamista valvovat järjestöt, kuten Amnesty International, ovat kiinnittäneet huomiota kansainvälisen yhteisön välinpitämättömyyteen tilannetta kohtaan. Kehotan Euroopan komissiota harkitsemaan tehokkaita painostusmenetelmiä Egyptin viranomaisia vastaan, jotta tämä prosessi saadaan pysäytettyä.
Jana Hybášková
laatija. - (CS) Arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Egypti on epäilemättä kaikkein merkittävin arabimaa. Se on muinaisen sivistyksen kehto ja tärkein arabivaltio. Euroopan unionissa ja Euroopan parlamentissa kaikille on selvää, että Egypti on sekä Euroopan unionin keskeinen yhteistyökumppani että aktiivinen kumppani, jolla on valmiuksia ja valtaa. Näistä syistä pidämme vuoropuhelua Egyptin kanssa erittäin tärkeänä ja huomionarvoisena. Euroopan unionin ja Egyptin arabitasavallan välistä toimintasuunnitelmaa koskevat uudet neuvottelut alkavat ensi viikolla. On hyvä, että Euroopan parlamentti ilmaisee yksimielisesti ja selvästi tukensa näille neuvotteluille ja että se on näin ollen kansainvälinen poliittinen toimija. Tuomme selvästi esiin, että Euroopan unioni ei voi hyväksyä yhteistyökumppanikseen maata, joka sallii räikeän puuttumisen perinteisen demokraattisen instituution eli tuomioistuimen riippumattomuuteen, hyväksyy kidutuksen vankiloissa ja maahanmuuttajien surmaamisen, loukkaa sananvapautta, estää pääsyn Internetiin sekä määrää sotaoikeuteen parlamentin jäseniä, kuten presidentti Sadatin veljenpojan. Egypti on keskeinen liittolainen terrorismin vastaisessa toiminnassa, ja sen täytyy säilyä keskeisenä liittolaisena varsinkin terrorismin ja islamin radikalisoitumisen syiden torjunnassa. Nimenomaan tästä syystä Egypti ei voi menetellä siten kuin se teki kieltäessään kansalaisjärjestöjen rekisteröinnin. Se ei saa tuhota sananvapautta ja sen on eritoten puolustettava Egyptin ikiaikaista oikeusvaltioperiaatetta. Luotamme siihen, että Egypti voi onnistua tämän toteuttamisessa ja erityisesti siihen, että parlamentin päätöslauselma auttaa Euroopan komissiota laatimaan korkealaatuisen toimintasuunnitelman Egyptin kanssa. Kiitos tuestanne.
Bernd Posselt
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, olen yksi niistä harvoista parlamentin jäsenistä, jotka olivat paikalla, kun presidentti Sadat piti kuuluisan puheensa Euroopan parlamentissa. Hänen puhettaan voitaisiin pitää juuri alkaneen Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden toimintapoliittisena asiakirjana. Se oli yksi hienoimmista Euroopan parlamentissa koskaan pidetyistä puheista.
Vuosien ajan myös presidentti Mubarak on ollut merkittävä ja luotettava kumppani Euroopan unionille, ja tämä pätee tietenkin monista Egyptissä havaituista puutteista ja virheistä huolimatta. Siksi Egyptin parlamentin puhemiehen vastauspuheenvuoro tähän ehdotukseen oli mielestäni täysin käsittämätön. Toteamme vain maltillisesti ja hillitysti, että pidämme Egyptiä yhtenä tärkeimmistä yhteistyökumppaneista Välimeren alueella, mutta kritisoimme useiden konkreettisten näkökohtien ja kiistattomien tosiseikkojen valossa, että joitakin asioita täytyy vielä muuttaa Egyptin siirtyessä kohti demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta.
Olemme tästä vastuussa EU:n kansalaisille ja Egyptin kansalle. Olen vakaasti sitä mieltä, että olisi täysin väärä ratkaisu katkaista suhteet, kuten nyt uhataan tehdä. Meidän on jatkettava vuoropuhelua, ja tästä syystä tuen päätöslauselmaesitystä, joka on laadittu maltillisin sanakääntein, ja vetoan egyptiläisiin, etteivät he käsittäisi tätä vuoropuhelun katkaisemiseksi vaan selväksi merkiksi tiiviimmän vuoropuhelun käynnistämisestä: juuri tähän pyrimme Egyptin suhteen tähän ehdotuksen avulla.
Bogusław Sonik
(PL) Arvoisa puhemies, viittaisin kahteen seikkaan, jotka tulivat esiin Egyptistä tänään käydyssä keskustelussa, ja toinen niistä on varmastikin jo tuotu esiin parlamentissa.
Vaikka suhteita Egyptiin onkin mielestäni ylläpidettävä ja kehitettävä, ja Egyptistä pitäisi todellakin tulla tärkein kumppanimme kyseisessä maanosassa, huomautan aluksi, että koptikristityt ovat Egyptissä toisen luokan kansalaisia. Tämä koskee sekä ortodoksisia että katolisia menoja noudattavia kopteja ja olisi pidettävä mielessä luotaessa yhteyksiä Egyptiin. Kuten olen jo toistuvasti todennut, meidän pitäisi lisäksi selvittää uskonnollisten vähemmistöjen tilannetta kyseisessä maanosassa ja laatia aiheesta mietintö.
Toiseksi totean, että kestävästä rauhasta, demokratiasta ja ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ei kyseisellä alueella voida puhua, ennen kuin Israelin ja Palestiinan väliseen selkkaukseen Lähi-idässä löydetään ratkaisu. Siitä juontavat juurensa myös kaikki Eurooppaa uhkaavat voimakeinot, väkivalta, terrorismi ja fanaattisuus.
Marcin Libicki
(PL) Arvoisa puhemies, haluan ilmaista olevani jokseenkin tyytyväinen siihen, että keskustellessamme tänään Egyptistä meidän ei tarvitse käsitellä tavanomaisia rikoksia. Käytän yleensä puheenvuoron ihmisoikeuksia koskevissa keskusteluissa torstai-iltapäivisin, ja tavallisesti päädymme keskustelemaan äärimmäisen vakavista ja vaarallisista tapauksista. Yleensä tapaukset koskevat ihmisoikeusloukkauksia, murhia ja raiskauksia. Tänään voimme kuitenkin olla jossain määrin tyytyväisiä, koska toisin kuin monissa muissa tapauksissa puutumme Egyptin tilanteeseen ennen kuin rikoksia on ehtinyt tapahtua, vaikka perusvapauksia loukataankin. On mahdollista, että ajoissa toteutetut toimet tehoavat paremmin ja estävät vakavammat seuraukset. Yleensä ensimmäisessä vaiheessa asetetaan rajoituksia tiedotusvälineille - tässä tapauksessa viittaamme toimittajien pidätyksiin - ja rajoitetaan järjestäytymisoikeutta. Tarkoitamme myös ammattiyhdistyksiä ja uskonnollisten vähemmistöjen vainoa. Seuraavassa vaiheessa käyttöön otetaan rikolliset keinot. Onneksi kyseistä vaihetta ei ole vielä saavutettu tässä tapauksessa.
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, komissio seuraa tiiviisti demokratia- ja ihmisoikeustilannetta Egyptissä, joka on yksi Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvista kumppaneistamme. Komissio seuraa tapahtumia hyvin tiiviisti Kairossa toimivan lähetystönsä kautta ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Se on myös säännöllisesti yhteydessä ihmisoikeuksia ja demokratiaa puolustaviin paikallisiin ja kansainvälisiin kansalaisjärjestöihin.
Komissio on parlamentin tavoin huolissaan Egyptin ihmisoikeustilanteen selvästä heikkenemisestä ja ilmoitettujen ihmisoikeusrikkomustapausten määrästä. Tapaukset liittyvät erityisesti ilmaisunvapauteen, kidutukseen ja epäasialliseen kohteluun sekä uskonnollisten vähemmistöjen kunnioittamiseen.
Komissio on vaatinut laajempia poliittisia uudistuksia, ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen on olennainen osa EU:n ja Egyptin välistä kumppanuutta. Komissio hyödyntää näin ollen kaikkia käytössään olevia keinoja kannustaakseen Egyptin viranomaisia edistymään tällä alalla.
YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenenä Egypti on sitoutunut vaalimaan tiukimpia mahdollisia ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevia normeja. EU korostaa jatkuvasti - etenkin assosiaatiosopimuksen 2 artiklan perusteella - ihmisoikeuksien kunnioittamisen merkitystä kahdenvälisissä suhteissaan Egyptiin, ja tekee näin myös kaikkein korkeimmalla tasolla.
EU:n ja Egyptin hyväksyttyä Euroopan naapuruuspolitiikan mukaisen yhteisen toimintasuunnitelman maaliskuussa 2007 saimme toisen poliittisen välineen, jolla edistää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista Egyptissä yhteiseksi katsomiemme arvojen pohjalta. Toimintasuunnitelmassa vahvistetaan ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan virallisen ja säännöllisen vuoropuhelun käynnistäminen poliittisten asioiden alikomiteassa: aiheita olisivat ihmisoikeudet ja demokratia sekä kansainväliset ja alueelliset kysymykset. Alikomitean tavoitteena on edistää laajaa ja kaikille avointa vuoropuhelua ihmisoikeuksia ja demokratiaa sekä kansainvälisiä ja alueellisia kysymyksiä koskevista näkökohdista molemminpuolisen yhteisymmärryksen pohjalta ja kummankin osapuolen näkemyksiä kunnioittaen. Valiokunnan ensimmäinen kokous pidetään ensi viikolla - 23. ja 24. tammikuuta 2007 - Kairossa, ja se on Egyptille myönteinen keino osoittaa sitoutumisensa yhteisiin arvoihin.
Komission vakaa käsitys on, että vuoropuhelu, jota Egyptin kanssa käydään assosiaatiosopimuksissa ja Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelmassa vahvistettujen poliittisten järjestelyjen pohjalta, on tehokkain tapa painottaa Egyptin hallitukselle niitä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja kansainväliseen oikeuteen liittyviä seikkoja, joista EU on huolissaan.
Komissio sitoutuu jatkossakin edistämään Egyptin uudistusprosessia taloudellisen ja teknisen tuen avulla, ja poliittisten uudistusten, ihmisoikeuksien ja demokratian tukeminen säilyy edelleen vuosia 2007-2010 koskevan kansallisen maaohjelman painopisteenä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen mukaisesti.
Olen vakuuttunut siitä, että Euroopan parlamentti on voimakkaasti mukana näiden toimien tukemisessa.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan seuraavaksi.

{'language': 'fi'}