Formanden. - Jeg erklærer Europa-Parlamentets session, der blev afbrudt den 26. maj 2005, for genoptaget. Formanden. - For 15 år siden gav Europa-Parlamentet Sakharov-prisen til den burmesiske oppositionsleder, Aung San Suu Kyi. Om få dage fylder hun 60 år, dvs. at der vil være gået fire gange 15 år, men hun er stadig tilbageholdt. Hun er den eneste modtager af Sakharov-prisen, som ikke har kunnet modtage sin pris efter over 3.500 dages fangenskab. Det syntes jeg, at jeg ville understrege, for det kan være blevet glemt. Det er muligvis blevet glemt, at hendes parti, National League for Democracy, i 1990 fik 80 % af stemmerne ved parlamentsvalget, men alligevel ikke kunne overtage magten på grund af det burmesiske militærstyre. Og til trods for Parlamentets hyppige og konstante opfordringer, til trods for EU's sanktioner, til trods for flere FN-organisationers fordømmelse fortsætter det burmesiske styre sin etniske udrensningskampagne og sin systematiske krænkelse af menneskerettighederne. Human Rights Watch beskyldte for nylig styret for systematisk krænkelse af menneskerettighederne, tortur og henrettelser. Derfor mener jeg, at det er på sin plads, at vi alle sammen på Parlamentets vegne gentager vores opfordring til at frigive Aung San Suu Kyi og hendes politiske medfanger og på det kraftigste fordømmer det burmesiske styres overgreb. Formanden. - Det endelige forslag til dagsorden for mødeperioden i juni er omdelt, som det blev fastsat af Formandskonferencen på mødet onsdag den 2. juni i henhold til forretningsordenens artikel 130 og 131. Der er foreslået følgende ændringer: Den Socialdemokratiske Gruppe har anmodet om, at spørgetiden til Rådet udgår. Er der nogen, der ønsker at begrunde Den Socialdemokratiske Gruppes anmodning? Hannes Swoboda (PSE ). - Hr. formand, på dagsordenen for onsdag er der en vigtig forhandling om reformen af FN og en vigtig forhandling om de transatlantiske forbindelser, vi vil behandle Rådets og Kommissionens erklæringer om Usbekistan og derefter forespørgslen om Philip Morris. Det er der afsat meget lidt tid til. Idet vi ændrer vores skriftlige forespørgsel - og for at imødekomme de kolleger, som i det mindste ønsker en del af spørgetiden og derefter skriftlig besvarelse - vil jeg gerne anmode om, at der tages en halv time fra spørgetiden til forhandlingen, og at der anvendes en halv time til spørgetiden til Rådet, således at vi kan føre forhandlingerne lidt mere intensivt. Det gælder både for de store og de små grupper. Formanden. - Det vil altså sige, at spørgetiden til Rådet ikke udgår, men afkortes med en halv time. Bill Newton Dunn (ALDE ). - Hr. formand, jeg vil gerne understrege, at spørgetiden er fastsat til halvanden time. Derfor vil den venlige anmodning fra min kollega fra Socialdemokraterne om at afkorte spørgetiden til 30 minutter betyde, at den ikke blot afkortes til halvdelen, men til en tredjedel af det pågældende tidsrum. Jeg vil derfor foreslå, at spørgetiden fastsættes til en time eller - som kompromis - 45 minutter. Spørgetiden er meget vigtig. Den bør ikke nedprioriteres eller ophæves. Hans-Gert Poettering (PPE-DE ). - Hr. formand, på vegne af vores gruppe vil jeg gerne anmode om noget, som ikke er en ændring af dagsordenen, men blot et supplement til overskriften. Onsdag morgen står Rådets og Kommissionens erklæringer om forberedelse af Det Europæiske Råd på dagsordenen fra kl. 9.00 til kl. 12.00. Efter at vi har haft folkeafstemningerne, synes jeg, at det er rimeligt, at det nævnes. Derfor anmoder vi om, at der medtages følgende i overskriften: "Den Europæiske Unions fremtid efter folkeafstemningerne om forfatningen". Dermed bliver det også tydeligt, at vi ikke bare kan gå over til dagsordenen nu, men også vil diskutere dette emne som et vigtigt punkt. Det ville være meget rimeligt, hvis vi gik sådan frem. Daniel Marc Cohn-Bendit (Verts/ALE ). - Hr. formand, vi vil gerne gratulere hr. Poettering med, at weekenden har bragt ham gode råd. Sidste torsdag foreslog vi ... ... Ja, og De var imod! Vi foreslog det sidste torsdag. De har sovet godt på det, hr. Poettering. Mange tak! Formanden. - Mange tak, hr. Cohn-Bendit. Vi ved ikke, hvem hr. Poettering har talt med, men det er klogt at korrigere. Det står dog klart, at forslaget er stillet af hr. Poettering, og at han anmoder om, at ordlyden af punktet på dagsordenen ændres. Under alle omstændigheder er det ikke titlen, men forhandlingens indhold, der har betydning. Bernd Posselt (PPE-DE ). - Hr. formand, jeg bad om ordet tidligere i forbindelse med spørgetiden. Det så De ikke. Jeg ville blot bede om en afklaring i forbindelse med forretningsordenen. Spørgeretten er parlamentsmedlemmets individuelle ret og er derfor særligt beskyttet. Jeg tvivler på, at det kan sættes ud af kraft ved flertalsafgørelser. Jeg beder om, at den hidtidige halvanden times spørgetid bevares fremover. Den er sikret som parlamentsmedlemmets individuelle ret i forretningsordenen. Formanden. - Som De ved, er det punkt på dagsordenen ikke taget af, men dets varighed er afkortet. Det bryder De Dem ikke om, og det forstår jeg, men Parlamentets flertal har stemt for det, og det er ikke i modstrid med forretningsordenen, tværtimod. Formanden. - Vi går nu over til indlæg af et minuts varighed. Lad mig informere Dem om, at det er første gang, vi går i gang med dette punkt på dagsordenen, efter at De har modtaget skrivelsen fra formandskabet om, hvordan jeg agter at afvikle det. Ikke et eneste medlem har gjort indsigelse, men jeg går ud fra, at De har gjort Dem helt klart, hvad der stod i skrivelsen, og herefter vil jeg følge anvisningerne i den, dvs. prioritere de medlemmer, som på forhånd skriftligt har anmodet om ordet og angivet, hvilket emne de ville tale om. Det har 31 medlemmer gjort, og dem vil jeg prioritere. Antonio Masip Hidalgo (PSE ). - Hr. formand, jeg tager ordet på vegne af hr. Pittella, hr. Yáñez og fru Madeira for at protestere over, at Asturien, Murcia, Melilla, Ceuta, Basilicata og Algarve forskelsbehandles i hr. Junckers dokumenter. Rådets formand holdt en skarpsynet tale efter den franske folkeafstemning. Han sagde, at politikerne skal gøre beslutningerne forståelige for borgerne og reagere. Det er netop det, vi anmoder om for disse seks europæiske regioner: at undgå uretfærdighed og udstødelse i forhold til andre, som er i samme situation. Hr. Juncker, i Deres næste dokument må De afholde Dem fra at udstøde 3 millioner borgere. Det er et spørgsmål om værdighed, om at gøre den europæiske politik forståelig, om at gøre den retfærdig, demokratisk og tro mod sine rødder og sine ambitioner. Hr. Juncker, vi har tiltro til Dem. Carl Schlyter (Verts/ALE ). - Hr. formand, på onsdag lanceres den globale kampagne . Aids, malaria og tb er alment kendte sygdomme. Mindre kendteer Chagas sygdom, sovesyge og leishmaniasis. Sammen med aids, tb og malaria dræber disse sygdomme hvert år 14 millioner mennesker, hovedsageligt i fattige lande. Sygdommene forårsager flere ofre globalt end trafikulykker, sult og terrorisme tilsammen. 3 milliarder dollars skulle være tilstrækkeligt til at forske i bedre behandling af disse sygdomme. Løsningen er inden for rækkevidde, hvis solidariteten og medmenneskeligheden mobiliseres. Tsunamien var for mange et ukendt ord for et halvt år siden, men da den ødelæggende kraft i ordet blev alment kendt, kunne vi hurtigt mobilisere støtte til de ramte. Nu gøres der opmærksom på andre mindre kendte begreber, f.eks. Chagas sygdom og leishmaniasis, som dræber millioner af mennesker. Lad os også vise vejen denne gang hen imod at lære nye begreber og tage nye skridt til bekæmpelse af denne plage. Zita Pleštinská (PPE-DE ). - Hr. formand, på grund af afvisningen af den europæiske forfatning efter den franske og nederlandske folkeafstemning er konceptet om et forenet Europa, principperne om solidaritet og adgang for borgerne i de nye medlemsstater til arbejdsmarkederne i EU-15, som er lukket for nye medlemmer i håb om, at restriktioner vil beskytte dem imod konkurrence, et af de største emner i dag. Slovakiet ønsker sammen med de øvrige nye medlemsstater at være fuldgyldige medlemmer af EU. Siden sidste års udvidelse af EU har indvandring af arbejdskraft fra de nye medlemsstater kun omfattet 150.000 personer, og indvandringen har endnu ikke nået det niveau, som udvidelsens kritikere havde advaret imod. Berlinmurens fald gav os store forhåbninger om integration, og lad os derfor ikke risikere at genopbygge en ny europæisk mur af frygt for såkaldt social dumping. Jo Leinen (PSE ). - Hr. formand, siden den forfalskede sejr ved præsidentvalget i oktober 2004 har Lukasjenko i Belarus skærpet undertrykkelsen af oppositionen. For nogle dage siden, den 1. juni, blev formanden for Belarus' socialdemokratiske parti og grundlægger af den europæiske bevægelse i Belarus idømt tre års fængsel. Han havde ikke gjort andet end at demonstrere sammen med andre mod valgsvindelen ved præsidentvalget. Hr. formand, jeg vil anmode om, at der også i dette tilfælde protesteres energisk over denne undertrykkelse over for autoriteterne i Belarus. Roberts Zīle, Hr. formand, jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige, at hr. Hegyi, det ungarske parlamentsmedlem, for en måned siden fortalte os alle en usandhed om ungarernes påståede problemer med at opnå statsborgerskab i Letland. Vi hørte, at adskillige medlemmer fra Letland mødtes med den ungarske forening i Letland. Ungarere skal ligesom andre, der har fast bopæl i Letland, have ret til at ansøge om statsborgerskab i Letland. Mange ungarere har allerede ansøgt om statsborgerskab, men spørgsmålet handler ikke om statsborgerskab, viser det sig. Det største problem for disse personer, som på ingen måde er velhavende, er, at det er umuligt at besøge pårørende i Ungarn uden visum, og det er dyrt at få udstedt et visum. Ungarere i Letland har derfor henvendt sig til den ungarske regering for at anmode om at få udstedt en særlig attest, der giver adgang til Ungarn, og som personer i andre lande allerede har fået udstedt. Disse anmodninger blev afvist, og derfor er opnåelse af statsborgerskab i Letland den eneste måde, hvorpå de kan rejse til Ungarn uden at skulle betale mange penge for et visum. Hr. Hegyi, som medlem af Ungarns Socialistparti anmoder jeg Dem om ikke at vildlede Parlamentet, men at appellere til Deres partifæller i regeringen og foreslå, at de ophæver kravet om, at deres egen ungarske befolkning skal have visum for at komme ind i Ungarn. Ashley Mote (NI ). - Hr. formand, den 28. april sidste år udtalte den franske præsident, Jacques Chirac, at et land, der stemmer imod den foreslåede forfatning, bør forlade EU. Jeg vil gerne spørge, hr. formand, om De har modtaget den franske opsigelse? Formanden. - Nej, hr. Mote, det har jeg ikke. Proinsias De Rossa (PSE ). - Hr. formand, den antieuropæiske lejr ønsker at stoppe den forfatningsmæssige ratifikationsproces. Jeg er grundlæggende uenig i denne fremgangsmåde. Lande, der repræsenterer halvdelen af den europæiske befolkning, har sagt ja. Det vil være udemokratisk at nægte de lande, der endnu ikke har haft mulighed for det, at ratificere forfatningen. Der er ironisk nok brug for en værdibaseret union - som fastsat i forfatningen - for at fjerne de bekymringer, som har fået mange til at stemme nej i Frankrig og Nederlandene. Hvis nogle medlemsstater har brug for mere tid, skal vi fastsætte en ny tidsfrist, men i borgernes interesse og af hensyn til Europas fremtid må forfatningen ikke lægges på hylden. Jeg vil foreslå, at Frankrig og Nederlandene overvejer at fastsætte nationale konventioner i Europa for at afgøre nøjagtigt, hvilket Europa de ønsker. Når Det Europæiske Råd mødes i næste uge, skal det sammen med Kommissionen tage hensyn til den omstændighed, at iværksættelse af markedsreformer uden styrkelse af den europæiske demokratiske, sociale og miljømæssige dimension af Europa blot vil forværre den nuværende krise, og at styrkelse af nationalismen vil ødelægge Europa. Jim Higgins (PPE-DE ). - Hr. formand, ordningen "Lost at Sea" blev indført i Irland af det irske søfartsministerium i 2001. Det var en EU-godkendt ordning i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002. Formålet med ordningen var at yde kompensation til de personer, der havde mistet fiskerfartøjer inden for en bestemt årrække forinden. Da ordningen desværre ikke blev offentliggjort i bredere sammenhæng - den blev kun offentliggjort i søfartspublikationer - var der mange, som kunne og burde have kvalificeret sig, men som ikke fik adgang til ordningen. Jeg ansøgte om deltagelse i ordningen på vegne af flere kvalificerede personer, men til ingen nytte. Den irske ombudsmand har beskrevet ordningen indført af den irske regering som dybt uhensigtsmæssig og alvorligt mangelfuld. Det er helt tydeligt, at ordningen skal gennemgås, og derfor opfordrer jeg - hvis den irske regering anmoder om at tage ordningen op til fornyet drøftelse på grund af de mange fejl - til, at EU støtter genoptagelsen af ordningen for at give berettigede personer mulighed for at få adgang til den. Glenys Kinnock (PSE ). - Hr. formand, jeg vil med mit indlæg henlede opmærksomheden på den omstændighed, at lederen af den burmesiske demokratiske bevægelse, Aung San Suu Kyi, fylder 60 år den 19. juni. Hun vil på denne dato have tilbragt ni år og 238 dage i husarrest. Juntaen i Burma har langt større kontrol nu end tidligere. Aung San Suu Kyis husarrest er mere restriktiv end nogensinde før. Hun får ingen besøg, hun har ingen telefon, hun opholder sig bag en mur af sandsække og pigtråd, som patruljeres 24 timer i døgnet af bevæbnede vagter og soldater. Der er ingen tegn på ændring. Parlamentets seneste beslutning om Burma indeholder et tydeligt budskab. Vi vil gerne opfordre Kommissionen til at revurdere sin indsats i relation til regimet i Burma, som udviser total foragt for menneskerettighederne og demokratiet. Aung San Suu Kyi har modtaget nobelprisen og Parlamentets Sakharov-pris. Hun udviser et enestående mod. Mange tak, hr. formand, for det engagement, De har vist Aung San Suu Kyi og den burmesiske befolkning. Alyn Smith (Verts/ALE ). - Hr. formand, jeg ønsker at henlede Parlamentets opmærksomhed på en udmærket lejlighed til at vise Europas borgere, at EU er relevant. Jeg tænker på G8-topmødet, der afholdes i Gleneagles i Skotland. Parlamentets bidrag kunne f.eks. være at underskrive en skriftlig erklæring i mit navn om formålet med marchen mod fattigdom. I denne tid, der er præget af kynisme om EU's fremtid, er der mulighed for at holde trit med Europas borgere i marchen mod fattigdom. EU's handelspolitikker har alt for ofte været årsagen til problemer i udviklingslandene, ikke løsningen. Det kan vi gøre noget ved på en måde, som helt sikkert vil blive værdsat af EU's borgere. Her i sommer samles verden i Skotland. Jeg håber, at millioner af mennesker kommer til Skotland, og at det foregår i god ro og orden. Hvis nogle her fra Parlamentet ønsker at ledsage os på vores march mod fattigdom, vil jeg hellere end gerne arrangere det. Borut Pahor (PSE ). Hr. formand, umiddelbart efter den fejlslagne folkeafstemning i Nederlandene, deltog en af de mere prominente europæiske ledere i et møde for repræsentanter for EU's grundlæggende medlemsstater. De skulle tilsyneladende drøfte disse grundlæggende medlemsstaters særlige ansvar. Ud fra et formelt perspektiv har alle naturligvis ret til at mødes. Men ud fra et politisk perspektiv forekommer det mig, at et sådant initiativ i denne følsomme periode i EU også kan været ret følsomt. Kun et år efter udvidelsen af EU kan et sådant initiativ sende budskaber eller rejse spørgsmål om, hvorvidt der er visse stater, som er mere europæiske end andre. Har disse stater et større kald og et større ansvar end f.eks. de nye medlemsstater i EU? Jeg regner mig selv for at være fortaler for EU. Jeg stiller spørgsmålet, fordi jeg i denne følsomme periode for EU gerne vil fremme udvidelsen til 25 medlemsstater, uanset hvornår disse lande tiltrådte EU, og opfordre alle medlemsstater til at stå sammen og skabe en eller anden fremtid for EU. Ryszard Czarnecki (NI ). - Hr. formand, mine damer og herrer, afvisningen af den europæiske forfatning har overskygget en anden begivenhed, som også har stor betydning, selv om den ikke er lige så vigtig. Jeg tænker på Parlamentets vedtagelse den 10. marts af en beslutning om terrorhandlinger begået af Hizbollah. Det er et anliggende, som er drøftet indgående i Parlamentet i mange måneder. Den måde, hvorpå de mange islamiske samfund i Europa informeres om terrorisme, er uhyre vigtig, og medierne spiller en stor rolle i denne sammenhæng. Et godt eksempel er tv-kanalen , som er populær blandt europæiske muslimer. Der er imidlertid alvorlig grund til at tvivle på objektiviteten af denne kanals rapporter om islamisk terrorisme. Det samme gælder den spanske kanal og den franske kanal , der i praksis overtræder europæisk lovgivning på dette område, ligesom kanalerne og , som vises i Europa via henholdsvis Saudi-Arabien og Egypten. På dette tidspunkt kan man undre sig over, hvor længe de spanske og franske regeringer vil blive ved med at tolerere, at disse kanaler sender fra Spanien og Frankrig. Situationens alvor bør ikke undervurderes. Zsolt László Becsey (PPE-DE ). - Hr. formand, som medlem af Europa-Parlamentets undersøgelsesmission til Vojvodina vil jeg gerne gøre opmærksom på, at situationen ikke er blevet bedre efter besøget for næsten seks måneder siden - og især ikke situationen for minoriteter i Vojvodina. Alene i de sidste seks uger blev hjemmehørende ungarere udsat for grov vold af serbere, som for nylig har bosat sig i Vojvodina, udelukkende fordi de talte på deres modersmål - som tilfældigvis er et officielt EU-sprog. Situationen kræver snarlig handling fra Europa-Parlamentet, som bør overvåge Serbien, ikke blot i forbindelse med delegationen til Jugoslavien, og fra Udenrigsudvalget, der ikke har gjort en indsats siden februar. Derudover bærer de uforklarlige anklager af ungarske ledere i Vojvodina i de seneste uger tydeligt præg af et målrettet politisk angreb. Dette indtryk forstærkes af den dom, der blev afsagt over for ungarske unge i Temerin, en dom, der har fået stor opmærksomhed på grund af den overdrevne hårdhed og ensidighed. Indtil nu er selv krigsforbrydere idømt mildere straffe af de serbiske domstole. Årsagen til disse handlinger - som undersøgelsesdelegationen fra Parlamentet også understregede - er den omstændighed, at minoriteter ikke er proportionalt repræsenteret i det serbiske retssystem eller politiet og heller ikke i den offentlige administration. Regeringen i Beograd halter endvidere bagud, hvad angår indfrielse af løfter om uddannelsesmuligheder for minoriteter. Alle disse omstændigheder rejser spørgsmål om Europa-Parlamentets og EU-institutionernes ansvar, f.eks. gives der i henhold til planerne for Interreg (grænseoverskridende samarbejde) ikke uafhængig status til Vojvodina - til trods for, at provinsen var uafhængig indtil 1989 - og til trods for, at Vojvodina opfylder alle de fastsatte krav for NUTS2-regioner. Csaba Sándor Tabajdi (PSE ). - Hr. formand, den 16. september vedtog Europa-Parlamentet en beslutning, hvor de forbrydelser, der blev begået over for minoriteter i den serbiske provins, Vojvodina, blev fordømt, og som følge deraf besøgte en delegation med Doris Pack i spidsen i slutningen af 2004 den pågældende provins på en undersøgelsesmission. Efter objektive og pålidelige undersøgelser fandt delegationen, at de pågældende forbrydelser har fundet sted, men ikke på en organiseret måde. Jeg beklager dog dybt at måtte fortælle, at vi for nylig endnu en gang var vidne til ubehagelige begivenheder i Vojvodina. Den største grund til bekymring er, at den nyligt udpegede offentlige anklager i Subotica har rejst tiltale mod József Kasza - formanden for den vigtigste organisation for ungarere i Vojvodina, VMSZ - for at undersøge forholdene omkring det påståede magtmisbrug, som József Kasza skulle have begået flere gange før i tiden, men som aldrig er bevist. Timingen i den nuværende sag er bestemt ikke tilfældig. Kasza er den person, der har været skarpest i sin fordømmelse af de forbryderiske handlinger begået imod ungarerne i Vojvodina, og han har arbejdet tæt sammen med Europa-Parlamentets undersøgelsesdelegation. Hr. formand, jeg vil anmode Dem og Doris Pack om at sikre, at formanden for VMSZ, József Kasza, ikke bliver et politisk offer i en offentlig retssag. Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk (PPE-DE ). - Hr. formand, virksomhedsledere inden for den polske metalindustri har advaret imod import af metalvarer og især imod det, der er kendt som mindre metalvarer. Importen er steget voldsomt siden 1. januar 2005, hvor de administrative restriktioner på import af disse varer til EU blev ophævet. Virksomhedslederne har fremhævet den omstændighed, at kinesiske producenter ikke inkluderer arbejdsgiverafgifter til forsikring og socialsikringsordninger eller midler til overholdelse af miljøstandarder i deres produktionsomkostninger, og at det derfor er muligt at opkræve betydeligt mindre for de varer, som de eksporterer. Derudover drager de fordel af forskellige former for statsstøtte, som viser alle tegn på at være ulovlig statsstøtte. Resultatet af alt dette er et stigende omfang af ulovlig konkurrence og endnu flere problemer for den europæiske metalindustri, herunder metalindustrien i Polen. Jeg vil anmode formanden om at henlede Kommissionens opmærksomhed på dette problem og foreslå, at den udarbejder løsningsforslag til beskyttelse af det europæiske marked imod oversvømmelse af importerede metalvarer fra Kina. Mange tak. Miguel Angel Martínez Martínez (PSE ). - Hr. formand, vi har nu i flere måneder hørt meget foruroligende nyheder fra Sudan, nærmere betegnet fra Darfur. Vi står over for en uløselig krise, som nogle har betegnet som folkemord, og som har forårsaget tusindvis af dræbte og hundredtusindvis af fordrevne i et scenarium af afskyelig krænkelse af menneskerettighederne og enorm humanitær katastrofe. En af de seneste nyheder, vi har modtaget, vedrører arrestationen af to ledere fra Læger uden Grænser, briten hr. Foreman og nederlænderen hr. Hoedt, som er anklaget for spionage og for at sprede falske oplysninger. Af den angiveligt falske rapport fremgår det, at der har været over 500 tilfælde af voldtægt mod kvinder i Darfur. Jeg mener, at rapporten er vigtig. Det er godtgjort, at Læger uden Grænser er en pålidelig og troværdig organisation, og af alle disse årsager har Parlamentet pligt til at forsvare disse to ledere fra Læger uden Grænser. Flere medlemmer af Den Socialdemokratiske Gruppe anmoder gennem mig om handling, måske et brev fra formandskabet til de sudanesiske myndigheder, hvor der bliver givet udtryk for Parlamentets bekymring over det skete og anmodes om, at hr. Foreman og hr. Hoedt løslades uden tiltale. Zdzisław Zbigniew Podkański (PPE-DE ). - Hr. formand, på grund af den store import af honning til EU fra tredjelande og de alarmerende meldinger fra forbrugere om den dårlige kvalitet af honningen, mener jeg, at der skal træffes beskyttelsesforanstaltninger. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil de problemer, som biavlerne oplever, forværres. Det bør bemærkes, at der har været et fald på næsten 40 % i antallet af bier i Europa i løbet af de seneste år. I Tyskland, f.eks., er antallet af bier faldet med 33 % i løbet af de sidste 15 år og i Polen med 40 % i løbet af de seneste 20 år. Bier er ikke blot vigtige i forbindelse med honning og andre biprodukter. De bidrager også til opretholdelse af balancen i naturen og fødevareproduktionen. Endvidere spiller de en væsentlig rolle i beskyttelsen af miljøet. I lyset af ovenstående er det min opfattelse, at Kommissionen hurtigst muligt skal fremlægge forslag for Parlamentet om de foranstaltninger, der skal træffes i denne sammenhæng. Formålet med foranstaltningerne skal ikke blot være at beskytte markedet for honning og biprodukter, men også bier og biavl fremover. Georgios Papastamkos (PPE-DE ). - Hr. formand, jeg vil gerne offentligt takke hr. Poettering, formanden for vores parlamentariske gruppe, for forslaget om, at vi i dag drøfter situationen i EU indgående sammen med drøftelsen af de fremskridt, der er opnået i relation til ratifikationen af den europæiske forfatning. Jeg ønsker at takke ham for muligheden for at drøfte situationen under denne forhandling. Jeg vil endvidere benytte lejligheden til at takke mine gode venner, der undertegnede - og dermed viste reel støtte til - dette initiativ. Europa-Parlamentet skal ikke blot drøfte situationen, der skal også handling til. Situationen i EU i dag er en opgave for de demokratisk valgte regeringer. Det er dog også en opgave for den demokratisk valgte institution , Europa-Parlamentet. Det er blot en lille tilkendegivelse af demokratisk ansvar over for det civile samfund i Europa. Sarah Ludford (ALDE ). - Hr. formand, den britiske regering har i de sidste to år støttet programmet "Operation Scrap-it" med 7 millioner engelske pund - 11 millioner euro - om året til kommuner i London for at gennemføre direktivet om udrangerede køretøjer. Med programmet træffes der foranstaltninger til hurtig bortskaffelse af udrangerede køretøjer i hele London, hvorved der fjernes ca. 75.000 om året fra Londons gader. Ordningen har reddet mange områder fra forurening af miljøet som følge af skrottede og udbrændte køretøjer og gjort en reel forskel i borgernes livskvalitet. Den britiske regering har dog samtidig med verdensmiljødagen i går erklæret, at støtten vil ophøre i september. Det ville i sig selv ikke være så uhensigtsmæssigt, hvis den britiske regering overdrog ansvaret til producenterne fra den pågældende dato, som der er mulighed for i henhold til direktivet, indtil producenternes ansvar er obligatorisk i januar 2007. Regeringen har dog ikke overdraget dette ansvar og lagt større vægt på virksomhedsoverskud end bæredygtigt miljø. Jeg vil derfor gennem Dem, hr. formand, appellere til den britiske regering om at forlænge støtten til programmet "Operation Scrap-it" for at undgå en miljømæssig krise i London. Panagiotis Beglitis (PSE ). - Hr. formand, ifølge dokumenterede kilder er der planlagt et møde for neonazister og fascistiske organisationer fra Grækenland, Italien, Spanien og andre centraleuropæiske lande samt USA. Mødet finder sted den 16.-18. september 2005, i Meligala-regionen i præfekturet for Messinia i Peloponnes. Mødet vil være en udfordring for de demokratiske myndigheder i Grækenland, den græske befolkning og alle borgere i Europa. Især på nuværende tidspunkt, hvor disse kræfter bruger den europæiske forfatning som et påskud for at underminere de værdier og principper, hvorpå vi har bygget vores fælles fredelige og demokratiske sameksistens og broderskab i Europa. Den græske regering bør straks forbyde dette antidemokratiske møde, og tiltaget skal støttes af Europa-Parlamentet. Jörg Leichtfried (PSE ). - Hr. formand, kære kolleger, jeg vil gerne benytte lejligheden til endnu en gang at påpege et problem, som til min store beklagelse stadig eksisterer, nemlig støtten til eksport af levende dyr. Siden indførelsen af eksportstøtten til disse transporter i 1989 stemte Parlamentet flere gange for en annullering fra EU-budgettet. Selv om forbrugerne kender til dyrenes lidelser især under transport på lange strækninger og de deraf følgende ulemper, støttes disse transporter stadigvæk. I 2001 med 41 millioner, i 2002 med 57 millioner, i 2003 med 67 millioner og nu med 77 millioner euro pr. år. Denne type støtte udgør en støtte til ekstreme dyrelidelser og skal derfor helt sikkert afvises af os alle. Jeg vil derfor gerne opfordre mine kolleger til at støtte den foreliggende erklæring, og jeg vil gerne give de damer og herrer, som forhandler EU's budget nu, et råd med på vejen: Med annulleringen af denne støtte ville flere hundrede millioner euro bortfalde, og det ville sikkert være en berettiget aflastning for budgettet. Othmar Karas (PPE-DE ). - Hr. formand, mine damer og herrer, 25 stats- og regeringschefer har underskrevet den europæiske forfatningstraktat. 25 udenrigsministre har underskrevet den. 10 medlemsstater har ratificeret den. Parlamentet har vedtaget forfatningstraktaten med et forfatningsflertal på to tredjedele. Flertallet af de europæiske borgere har allerede sagt ja til denne forfatning. Jeg anmoder Dem om, hr. formand, at understrege i en presseudsendelse, at vi ikke lader os tage som gidsler af EU-modstanderne, dem, der misinformerer, dem, der skyder skylden på andre, og demagogerne, og at denne forfatning styrker borgernes grundlæggende rettigheder, Parlamentet og dermed borgerne, demokratiet og gennemsigtigheden. Jeg anmoder Dem, hr. formand, om at informere alle stats- og regeringschefer om, at Europa-Parlamentet er imod egenmægtige, nationalpopulistiske afgørelser og forhastede bestemmelser fra regeringscheferne - som i dag fra Tony Blair - fordi vi ikke ønsker at afbryde forfatningsprocessen. Gerard Batten (IND/DEM ). - Hr. formand, den europæiske forfatning er død. Frankrig har slået den ihjel, Holland har lagt den i kisten, og nu er låget lagt på. Men som grev Dracula har EU-traktaterne det med at genopstå. Forfatningen skal have en pæl gennem hjertet. Pælen kan være i form af en britisk folkeafstemning, hvis resultat vil være et klart og tydeligt nej. Nu ser det imidlertid ud til, at den britiske regering vil nægte den britiske befolkning denne mulighed. Der vil i stedet for en pæl være en endnu mere dødelig afslutning i form af et sølvprojektil. Dette sølvprojektil vil symbolisere desintegrationen af den europæiske fælles valuta. Euroområdet er allerede begyndt at krakelere. Desintegrationen af den europæiske fælles valuta, som kun er et spørgsmål om tid, vil give dødsstødet til den politiske og økonomiske integration. Eluned Morgan (PSE ). - Hr. formand, det er rart at se vores venstreorienterede venner i mødesalen i dag. Trods en stor indsats i forbindelse med EU-projektet er der stadig en del igangværende opgaver, ikke mindst Lissabon-strategien. Jeg vil derfor fortsætte med at udpege de medlemsstater, der stadig mangler at gennemføre nogle af direktiverne i Lissabon-strategien. Europa-Parlamentet har vedtaget 83 Lissabon-direktiver. 63 skulle have været gennemført, men kun 10 direktiver er fuldt ud gennemført i medlemsstaterne. Rådets direktiv om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab burde have været gennemført den 18. oktober 2004, men følgende lande mangler endnu at meddele deres lovgivning om gennemførelse af direktivet til Kommissionen: Belgien, Estland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Polen, Portugal og Slovenien. Hr. formand, vil De sende en skrivelse til disse medlemsstater og spørge dem om, hvornår de har til hensigt at gennemføre direktivet? Georgios Karatzaferis (IND/DEM ). - Hr. formand, mellem de to delmøder har vi fået et tordnende nej fra både Frankrig og Nederlandene. Afvisningen af den europæiske forfatning var imidlertid ikke også en afvisning af Europa. Vi skal lytte til de europæiske borgere. I Europa-Parlamentet stemte 62 % af de franske medlemmer ja. Men 55 % af de franske borgere stemte nej. 82 % af de hollandske parlamentsmedlemmer stemte ja, men 62 % af de hollandske borgere stemte nej. Hvad er det, der sker? Hvorfor siger regeringerne ja, når borgerne siger nej? Borgerne er rimeligt velinformerede. De kender til arbejdsløshed, inflation og invasionen af kinesiske produkter. De ved alt om de beslutninger, vi træffer bag deres ryg. Vi gav Tyrkiet adgang uden at spørge borgerne, og den ulovlige indvandring er ude af kontrol. Vi skal lytte mere til borgerne. Hvis vi spørger borgerne, hvis vi sætter os i deres sted, vil der ske fremskridt i Europa. Der vil ikke være nogen fremgang for Europa uden borgernes støtte, og det er bureaukraterne i Bruxelles nødt til at forstå. Vi skal lytte mere til borgerne og have større respekt for deres meninger. Mojca Drčar Murko (ALDE ). De ca. 700.000 lastbiler, der kører igennem Slovenien til Italien hvert år, skal benytte særlige baner, når de krydser grænsen for at køre igennem den italienske told i byerne Trieste og Gorizia. Selv om lastbiler i transit kører uden last og ikke har noget at fortolde, skal de alligevel benytte samme baner, som de gjorde inden Sloveniens tiltrædelse af EU, og betale vejafgift. Hvis de ikke betaler vejafgiften, bliver de stoppet og kan ikke fortsætte deres rejse. Jeg formoder, at årsagen til anvendelsen af dette system i Italien er, at toldvæsenets arbejde i forbindelse med vejtransport af transitvarer er halveret efter Sloveniens tiltrædelse af EU. Den uberettigede opkrævning af vejafgift er den økonomiske erstatning. Denne forældede afgiftstype er imidlertid en alvorlig overtrædelse af princippet om fri bevægelighed for varer og personer inden for EU og et enestående og helt uacceptabelt eksempel. Adam Jerzy Bielan (UEN ). - Hr. formand, jeg vil i dag henlede Parlamentets opmærksomhed på en sag, der har skabt voldsomt røre i Polen i mange uger. Jeg tænker på Lukasjenko-regimets forfølgelse af de nyvalgte ledere af foreningen af polakker i Belarus. Krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder i Belarus er noget, vi har været vant til i mange år. Jeg behøver blot at nævne de to ledere af den demokratiske opposition, Nikolai Statkevich og Pavel Severinets, som for et par dage siden blev idømt tre år i arbejdslejr for at have organiseret demonstrationer i protest mod regeringen. De nye angreb på den polske mindretalsorganisation bør dog fremhæves til særlig kritik i EU. Jeg vil gerne minde Parlamentet om, at det belarussiske justitsministerium ikke blot nægtede at anerkende disse organisationer, men også truede med helt at forbyde organisationen, selv om de nye ledere blev valgt på foreningens kongres i marts. Derudover er avisen , landets eneste avis på polsk, forbudt, og en polsk diplomat er udvist. Disse fakta giver fuld indsigt i den forfølgelse, som polakkerne lider under i Belarus. De drastiske foranstaltninger, som de belarussiske myndigheder har truffet for nylig, er en tilkendegivelse af den frygt, som de nærer for en gentagelse af den demokratiske revolution, som fandt sted i Ukraine. Jeg håber, at de vil opleve deres værste mareridt, men EU skal følge en mere proaktiv politik for at sikre, at det sker. Robert Evans (PSE ). - Hr. formand, dette spørgsmål er henvendt til Dem. De er naturligvis klar over, at der i forbindelse med de seneste delmøder i Strasbourg har været en række alvorlige problemer med fly til og fra lufthavnen i Strasbourg. De hører ikke efter, men jeg fortsætter alligevel. Strejker, omdirigering af fly, aflysninger og alle mulige andre omstændigheder har betydet alvorlige forsinkelser eller omdirigeringer for parlamentsmedlemmer. Da Strasbourg og de franske luftfartsmyndigheder tilsyneladende er ude af stand til at yde en konsekvent og pålidelig tjeneste til denne dejlige by, og da det er det klare ønske hos både medlemmer af Parlamentet og Europas borgere, at vi ikke spilder flere af deres penge, er det så ikke på høje tid én gang for alle at overveje, om de månedlige delmøder skal afholdes i Strasbourg i fremtiden? Jeg henvender mig til Dem personligt i dag for at få at vide, hvad Deres planer og forslag er på dette område, både på kort og lang sigt, eller er det måske et spørgsmål, De helst ikke vil svare på? Formanden. - Jeg mener, at traktaten skal overholdes på alle punkter. Af de gældende bestemmelser fremgår det, hvor og hvordan Parlamentet holder møde, og det er vores pligt at overholde de gældende bestemmelser, der siger det, de siger, om, hvor Europa-Parlamentet skal holde møde. Agnes Schierhuber (PPE-DE ). - Hr. formand, jeg vil gerne komme med en faglig rettelse til hr. Leichtfrieds indlæg. Jeg er også imod transport af levende slagtedyr. Men i denne erklæring skelnes der ikke imellem slagtedyr samt avls- og nyttedyr. Avls- og nyttedyr kan kun eksporteres levende og er virkelig en økonomisk faktor for de europæiske landbrugere. Hvis vi underskriver denne erklæring i den form, den er i her, ville det berøre ca. 50 % af produktionen af avlskvæg i Europa. Det ville være et ekstra hårdt slag for Europas landbrugere i den generelt spændte situation. Albert Deß (PPE-DE ). - Hr. formand, for at der ikke skal opstå noget forkert indtryk: Jeg er fortaler for idéen om et fredeligt, forenet Europa. Og alligevel er jeg af den opfattelse, at vi efter afstemningerne i Frankrig og Holland ikke bare kan gå over til dagsordenen. Man skal heller ikke sige, at næsten over halvdelen af Europas borgere har accepteret det. Det er simpelthen forkert! I Tyskland accepterede mindre end 600 parlamentsmedlemmer det. Over 80 millioner borgere blev ikke spurgt. Et stort tysk dagblad spurgte læserne i den forgangne uge. Næsten 380.000 læsere deltog, heraf var 96 % imod forfatningen. For mig at se er det ikke vælgerne i Frankrig og Nederlandene, der har stemt mod forfatningen, der er de skyldige, men de kolleger, som har stemt for optagelsen af tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet og for Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse før tiden. Det bør man diskutere. Geoffrey Van Orden (PPE-DE ). - Hr. formand, i lyset af folkeafstemningerne om forfatningen håber jeg, at der omsider vil være en anerkendelse i Parlamentet af, at EU-projektet er uhensigtsmæssigt og behæftet med alvorlige fejl. Det er dog ikke det, jeg gerne vil fremhæve. Et andet medlem har allerede nævnt G8-topmødet, som vil finde sted i Edinburgh, samt kampagnen Live8, som har til formål at afhjælpe gælden, indføre retfærdige handelsvilkår og øget støtte til Afrika. Økonomiske foranstaltninger alene kan dog ikke løse Afrikas problemer. Hvis vi skal opnå bedre vilkår i Afrika, skal disse foranstaltninger ledsages af handling for at sikre, at der er fornuftige styreformer, at retsstatsprincippet følges, og at menneskerettighederne respekteres. Man kan f.eks. nævne Zimbabwe, hvor Mugabe i marts afholdt endnu en parodi på et valg, og hvor han i dette øjeblik er involveret i rydningen af byområder, der hovedsageligt bebos af medlemmer af oppositionen, som han hensynsløst undertrykker. Det internationale samfund gør intet ved det. Rådet har udtalt, at det vil gennemgå muligheden for sanktioner i lyset af valget i Zimbabwe. Der er intet sket. Jeg ønsker at opfordre Rådet og Kommissionen til at træffe strenge foranstaltninger over for Mugabe og lignende diktatorer, som misbruger den undertrykte befolkning i Afrika. Formanden. - Dette punkt på dagsordenen er afsluttet. Formanden. - Næste punkt på dagsordenen er betænkning (A6-0134/2005) af Laperrouze for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF (KOM(2003)0742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD)). Andris Piebalgs, Hr. formand, jeg vil gerne takke ordføreren, fru Laperrouze, for at have overtaget forslaget om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og for at have foretaget en målrettet analyse i betænkningen, som blev vedtaget af et stort flertal i Udvalget om Industri, Forskning og Energi. Jeg vil især takke fru Laperrouze for hendes engagement samt skyggeordførerne for deres store indsats for at opnå en aftale under førstebehandlingen, som desværre ikke lykkedes. Lad mig ved denne lejlighed gentage formålet med forslaget. Formålet er at opbygge et retligt instrument, som effektivt vil kunne levere de nødvendige infrastrukturer til det indre energimarkeds funktion, samtidig med at der udvikles et godt samarbejde med den private sektor og medlemsstaterne. Forsyningssikkerheden og funktionen af det indre marked er vigtige politiske spørgsmål. Disse prioriteter tages op i retningslinjerne for de transeuropæiske net på energiområdet - TEN-E - som har til formål at installere et fuldt ud europæisk elektricitets- og gasnet ved bedre at sammenkoble de fragmenterede nationale net. Hvad angår naturgas, er der et stærkt vækstpotentiale. Målet med de transeuropæiske energinet er at sikre og diversificere yderligere kapacitet for import af gas fra kilder i Rusland, Norge, området omkring Det Kaspiske Hav, Nordafrika og Mellemøsten og skabe det nødvendige forbindelsesled mellem medlemsstaterne. Hvad angår elektricitetsnettene, er hovedfunktionen at skabe et reelt europæisk elektricitetsmarked. Til dette formål er tilstrækkelig sammenkoblingskapacitet mellem medlemsstaterne af afgørende betydning. Siden vedtagelsen af de eksisterende retningslinjer for de transeuropæiske energinet i juni 2003 er der opstået et behov for fuldt ud at integrere de nye medlemsstater og kandidatlande i disse retningslinjer og yderligere tilpasse retningslinjerne til den nye naboskabspolitik. Revisionen af TEN-E-retningslinjerne foreslået af Kommissionen i december 2003 skal opfattes som et supplement til og en forbedring af de eksisterende retningslinjer og har til formål at inkorporere de 10 nye medlemsstater i de prioriterede projekter samt inkorporere meget vigtige energiforbindelser med tredjelande. Hvad angår valget af projekter, har vi foreslået at vælge efter prioritet, hvor vi identificerer de projekter, der har højest prioritet på prioritetsaksen fra den store pulje af projekter af fælles interesse. Projekterne af europæisk interesse prioriteres højest. Formålet med projekterne er at støtte en hurtig gennemførelse af den meget vigtige sammenkoblingskapacitet på tværs af grænserne. For at dette skal lykkes, skal projekterne af europæisk interesse opfylde særlige kriterier og indgå i en prioritetsakse. Projekterne skal have en grænseoverskridende karakter eller en betydelig virkning på transmissionskapaciteten på tværs af grænserne. Projekterne skal være gennemtænkte, og det betyder, at der skal være en klar forpligtelse til iværksættelse inden udgangen af 2006, og projekterne skal senest være gennemført inden udgangen af 2010. Et andet afgørende aspekt af vores forslag er udpegelsen af en EU-koordinator. EU-koordinatoren skal fremme samarbejdet med brugere og operatører og fremme projekterne blandt private investorer og finansinstitutioner. En koordinator udpeges af Kommissionen og handler på vegne af Kommissionen. Jeg imødeser med stor interesse forhandlingen om forslaget. Anne Laperrouze (ALDE ), Fru formand, jeg vil gerne takke kommissæren for hans venlige ord. Kære kolleger, tillad mig ligeledes at rette en varm tak til de rådgivende ordførere, hvis udtalelser jeg har taget med i mine overvejelser. De har i høj grad bidraget til den betænkning, jeg forelægger for Dem i dag. Jeg vil ligeledes takke Kommissionens og Rådets repræsentanter for deres opmærksomhed og deres svar på de mange spørgsmål, der blev rejst. Endelig vil jeg gerne give udtryk for min store taknemmelighed over for Udvalget om Industri, Forskning og Energis sekretariat og min assistent for den hjælp, de har givet mig. Hr. kommissær, De mindede om målsætningerne for dette forslag til beslutning. Det drejer sig om at tilpasse retningslinjerne til et EU med 25 medlemsstater, godkende finansieringen af projekter af fælles interesse, muliggøre gennemførelsen af det indre marked for gas og elektricitet og ikke mindst sikre forsyningssikkerheden gennem forbindelser mellem medlemsstaterne og nabolandene, dvs. Sydøsteuropa, Middelhavslandene, Ukraine og Belarus. Denne indfaldsvinkel for de transeuropæiske energinet svarer således til den indfaldsvinkel, der anvendes for de transeuropæiske landtransportnet. Et flertal i Udvalget om Industri, Forskning og Energi støtter de nye begreber, som Kommissionen indfører for at definere de prioriterede aktioner, navnlig beskrivelsen af projekter af europæisk interesse, der er beliggende på prioriterede akser, og udnævnelsen af en europæisk koordinator, hvilket dog er betinget af, at dette kun gælder for komplekse projekter, hvis gennemførelsesbetingelser er særligt vanskelige, og at det sker i samråd med medlemsstaterne. Parlamentet skal ligeledes høres om koordinatorens udnævnelse, sådan som min gruppes ændringsforslag tager sigte på. I den betænkning, som Udvalget om Industri, Forskning og Energi har vedtaget, opfordres medlemsstaterne til at samarbejde med hinanden, når dette viser sig at være nødvendigt ved gennemførelsen af de transnationale undersøgelsesprocedurer, idet der tages hensyn til vigtige kriterier som forsyningssikkerhed, projekternes indvirkning på miljøet, holdningen hos befolkningen i det berørte område osv. Ud fra de oplysninger, som Rådet har givet, mener Industriudvalget, at Rådets indfaldsvinkel er sammenhængende og gør det muligt at forenkle Kommissionens oprindelige forslag. I den betænkning, som Industriudvalget har vedtaget, opstilles der således et hierarki over projekterne. Projekter af fælles interesse, som udgør grundlaget for de transeuropæiske projekter, er nævnt i bilag III, og prioriterede projekter, der er projekter af europæisk interesse, er nævnt i bilag I. Industriudvalget ønskede ikke at sætte spørgsmålstegn ved de projekter, som medlemsstaterne har fastlagt, eftersom udvalget ikke mente at være i besiddelse af den nødvendige kompetence eller information til at kritisere valget af projekter. På baggrund af de kommentarer, som nogle af parlamentsmedlemmerne kom med, vil jeg dog bede Kommissionen om at foretage en nøje kontrol af projekternes værdi, når denne beslutning skal gennemføres. F.eks. mener vores kolleger i de baltiske lande, at det ville være mere hensigtsmæssigt med et gastransportnet, som går igennem de baltiske lande og forsyner disse med gas, end et offshorenet i Østersøen. Et andet eksempel er EHT-linjen mellem Frankrig og Spanien, som har givet anledning til meget kraftige protester fra indbyggerne i området. Derfor bør projekternes finansieringsramme sættes op til 60 millioner euro, hvilket f.eks. ville gøre det muligt at tage bedre højde for miljøkravene, som kan nødvendiggøre nogle grundigere gennemførlighedsundersøgelser. Det drejer sig således om at godkende projekterne, koordinere høringsprocedurerne mellem medlemsstaterne og finde de mest velegnede tekniske løsninger. Inden jeg slutter af, vil jeg også understrege, at Industriudvalget ikke blot betragter medtagelsen af olefiner i denne tekst som berettiget på grund af den betydning, det har for Europas kemiske industri, at disse net findes på europæisk område, men også på grund af den øgede sikkerhed og miljøgevinsten som følge af den mindre vejtransport. Foruden adgangen til Den Europæiske Investeringsbank sikrer henvisningen til olefinrelaterede projekter en symbolsk europæisk blåstempling. Den gør det dog ikke muligt for disse projekter at nyde godt af EU-støtte under de transeuropæiske nets budget. Jeg mener i øvrigt, at vi bør overveje at medtage de transeuropæiske net på energiområdet i de europæiske korridorer, der er foreslået for landtransportsektorens vedkommende. Guntars Krasts (UEN ), Fru formand, jeg ønsker at takke Kommissionen og Udvalget om Industri, Forskning og Energi for det arbejde, som de har udført, og det skal understreges, at direktivforslaget, som vi skal drøfte i dag, er særlig vigtigt for at nå et skridt videre i EU's fysiske integration. Jeg vil imidlertid henlede Deres opmærksomhed på et par aspekter, som kan vanskeliggøre indfrielsen af målsætningerne i direktivet. Derfor er oprettelsen af sammenkoblinger i strukturerede forsyningssystemer ikke altid en fordel for de leverandører, der er dominerende i en bestemt region. I sådanne tilfælde skal investering i sammenkoblinger vurderes ud fra gevinsten på mellemlang og lang sigt. Hertil kræves det, at markedsprincipper erstattes af langsigtede planlægningsmetoder til at garantere forsyningssikkerheden for forbrugerne og miljøbeskyttelse. Det er samme tankegang, når en sammenkobling skal oprettes af hensyn til forsyningssikkerheden for at afhjælpe en utilstrækkelig produktionskapacitet. I disse tilfælde er det ikke altid muligt at følge markedsprincipperne, idet det påkrævede tidsrum til indhentning af investeringerne ikke altid svarer til målet for en deltager på det konkurrencedygtige marked. I tilfælde, hvor oprettelsen af nye sammenkoblinger ikke er en fordel for deltagere på elektricitetsmarkedet, kan oprettelsen af net være en obligatorisk offentlig tjeneste for systemoperatører. Derfor skal valget af prioriteret sammenkobling af de transeuropæiske net, som vil blive oprettet med økonomisk støtte fra EU, ikke blot være et spørgsmål om kommerciel konkurrence mellem regioner og medlemsstater, som det fremgår af direktivforslaget. Kommissionen skal i udvælgelsen af prioriterede net tage hensyn til forsyningssikkerheden på mellemlang og lang sigt og gennemførelsen af det indre marked i EU. Europa-Parlamentet bør overvåge denne proces via budgetproceduren. I denne sammenhæng vil jeg fremhæve, at de tre baltiske lande er totalt isoleret fra EU's elektricitets- og gasmarked. De har siden sojvettiden haft et fælles elforsyningsnet med Rusland. Det bør være en prioriteret opgave, et prioriteret område, hvor der skal oprettes sammenkoblinger. María del Pilar Ayuso González, Fru formand, jeg vil indlede med at lykønske fru Laperrouze og takke hende for hendes samarbejdsvilje under udarbejdelsen af denne betænkning. Betydningen af dette forslag ligger i, at udviklingen af sammenkoblinger er en nødvendig betingelse for at skabe et virkeligt indre marked på energiområdet. Desuden vil sammenkoblingerne gøre det lettere at klare lejlighedsvise situationer med manglende elforsyning. Som det er blevet sagt, var det efter den uformelle trepartsdialog med Rådet og Kommissionen ikke muligt at opnå en aftale med Parlamentet under førstebehandlingen. Vi er ikke enige med Rådet i, at projekter af europæisk interesse skal nedlægges, og vi går ind for, at de projektkategorier, som ordføreren har foreslået, opretholdes. Vi støtter også ordførerens forslag til ændring af teksten vedrørende EU-koordinatoren, hvor hun fastholder den tekst, som Udvalget om Industri, Forskning og Energi har vedtaget, således at koordinatoren udpeges til projekter, der frembyder problemer, og Parlamentet høres, når koordinatoren skal udpeges, hvilket allerede er tilfældet for de transeuropæiske transportnet. Jeg vil fremhæve et meget vigtigt ændringsforslag, som Udvalget om Industri, Forskning og Energi har stillet og vedtaget. Det drejer sig om en ny betragtning 2a, der fastsætter det mål, som Det Europæiske Råd vedtog i Barcelona om et minimumsniveau for elektricitetssammenkobling mellem medlemsstaterne, der når op på 10 % af den installerede kraftværkskapacitet. Til sidst skal jeg bare bifalde Kommissionens forslag til forordning om finansiering af transeuropæiske transport- og energinet, som er til debat. I dette forslag overvejes det for første gang at medfinansiere projekter på energiområdet og ikke kun de forudgående undersøgelser. Jeg har tiltro til, at dette bliver taget i betragtning, når de finansielle overslag for perioden 2007-2013 skal fastsættes, for hvis budgetbevillingerne nedsættes, vil dette og alle EU's programmer såsom Leader og Life, programmer for transeuropæiske net og det syvende rammeprogram for forskning lide under det. Hannes Swoboda, Fru formand, hr. kommissær, kære kolleger, jeg vil først takke fru Laperrouze mange gange for hendes udmærkede arbejde og især for den kollegiale ånd og inddragelsen af alle grupper i betænkningsarbejdet. Jeg mener, at det er en god betænkning. En betænkning, der gør det tydeligt, at vi i højere grad har brug for transeuropæiske energinet, hvis vi ønsker at opfylde målene fra Lissabon, nemlig en øget konkurrence på vores kontinent. I den forbindelse er det klart, at det på den ene side handler om interne europæiske net, uden at det dermed er sikkert, at der ikke længere er nogen problemer. Tværtimod, der kan i forbindelse med integrerede net endda opstå et tilfælde, hvor et problem overføres til andre net, men alt i alt bliver forsyningssikkerheden dog større. Det handler på den anden side også om mere forsyning, nemlig diversificeret forsyning af energi, især naturligvis olie og naturgas. I denne forbindelse har jeg en bemærkning til Dem, hr. kommissær - for jeg værdsætter Dem meget på grund af Deres engagement - jeg har savnet, at De var til stede ved ibrugtagningen af en vigtig pipeline, nemlig den fra Baku over Tbilisi til Ceyhan. Præsidenterne for de berørte lande var til stede, og også USA's energiminister var til stede, men desværre ikke energikommissæren eller en anden kommissær fra Europa. Når en så vigtig pipeline bliver bygget i et område, der hører ind under EU's naboskabspolitik, og som vedrører en potentiel EU-medlemsstat, i det mindste et land med kandidatstatus, havde jeg også gerne set Dem på billedet, ikke kun fordi jeg gerne vil se Dem på et billede, men også fordi det rent symbolsk havde betydet for de europæiske borgere, at EU i det mindste bekymrer sig lige så meget om energi som USA's regering. Jeg ved godt, at USA's regering stod bag bygningen af denne pipeline, men vi burde også
{'language': 'da'}