Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen Puhemies Eilisen istunnon pöytäkirja on jaettu. Onko huomautettavaa? (Pöytäkirja hyväksyttiin.) MacCormick Arvoisa puhemies, haluan palata asiaan, jonka olen ottanut esiin eilisen pöytäkirjan mukaan. Eilinen komission kyselytunti typistettiin yhteen tuntiin, ja tänä aikana vastattiin vain viiteen kysymykseen. Yksi unionin rakenteen tärkeimmistä piirteistä on komission jäsenten todellinen vastuu parlamentin edessä. Vastuun täytyy ulottua suhteellisen yksityiskohtaisiin kysymyksiin, jotka voidaan esittää kyselytunnilla, ei ainoastaan yleisiin poliittisiin aiheisiin. Unionille on tuhoisaa, jos käytäntömme on jatkossakin se, että typistämme kyselytuntia ja käsittelemme kunnolla hyvin harvoja kysymyksiä. Eräs minulle ehdotettu vaihtoehto on, että voisimme ainakin harkita viikoittaisen kyselytunnin järjestämistä Brysselissä samoin kuin Strasbourgissa, jotta voisimme varmistaa kysyvämme komissiolta perusteellisesti niistä asioista, joita äänestäjämme toivovat meidän ottavan esille komission jäsenten kanssa. Olen iloinen nähdessäni jäsen Provanin täällä tänään, koska tällainen aihe kuuluu hänen toimivaltaansa parlamentin puhemiehistön jäsenenä. Asia on niin, hyvät jäsenet, että on erittäin tärkeää esittää komissiolle kysymyksiä tehokkaasti. Emme tee näin tällä hetkellä. Puhemies Panemme merkille huomautuksenne ja tarkastelemme sitä asianmukaisesti. Jäsen Andrewsilla on puheenvuoro menettelyä koskevaa esitystä varten. Andrews Arvoisa puhemies, viittaan parlamentissa tehtyyn hallinnolliseen muutokseen, joka tuli minulle yllätyksenä. Uusi matkatoimisto on nähtävästi allekirjoittanut sopimuksen, jonka mukaan se tulee korvaamaan Wagonlit'n. Siitä lähtien, kun tulin tähän taloon vuonna 1984, Wagonlit on tarjonnut erinomaista palvelua. Nyt asiat ottaa hoitaakseen uusi matkatoimisto, ehkä siksi, että yhteisöltä säästyisi muutama punta. Matkustaminen on parlamentin jäsenille tarpeeksi hankalaa ilman, että otetaan käyttöön uusia toimistoja kysymättä jäsenten mielipidettä. Jotkut parhaista matkatoimistovirkailijoista, jotka ovat palvelleet parlamentin jäseniä, tulevat poistumaan. Tällaisia hallinnollisia muutoksia tehtäessä tulisi neuvotella enemmän. Luulisin, että tämä ei ole parlamentin vaan komission päätös. Se heikentää jälleen kerran palveluja, joihin parlamentin jäsenet ovat oikeutettuja. Toivon puhemiehen tiedottavan meille näiden sopimusten jakamisen syistä ja tehdyistä säästöistä. Minulla ei ole mitään muuta intressiä kuin jäsenten etu. (Puhemies keskeytti puhujan.) Puhemies Panemme merkille huolestumisenne, ja parlamentin puhemiehistö tarkastelee asiaa. Jäsen Fitzsimonsilla on puheenvuoro menettelyä koskevaa esitystä varten. Fitzsimons Arvoisa puhemies, haluan puhua lyhyesti eräästä toisesta pöytäkirjaan liittyvästä työjärjestysasiasta. Suuri osa täällä eilen käydystä keskustelusta keskittyi Irlannin kansan Nizzan sopimusta koskeneeseen päätökseen. Haluan vain sanoa tässä työjärjestyspuheenvuorossa, että Irlannin kansa teki demokraattisen päätöksen, jonka me kaikki hyväksymme. Irlannin kansa uskoo Euroopan unioniin ja laajentumiseen, ja se käsittelee näitä kysymyksiä omalla ajallaan ja omalla tavallaan. Varsinainen työjärjestyspuheenvuoroni on tämä: olen erittäin pahoillani siitä, että jäsen Le Penin puhuessa täällä istuntosalissa Ranskan Kansallinen rintama (Front national) heilutti Irlannin lippua hänen vieressään. Voin vakuuttaa parlamentin jäsenille, että näin tehdessään Ranskan Kansallinen rintama herjasi Irlannin lippua ja kaikkea, mitä se edustaa. Provan Arvoisa puhemies, työjärjestyspuheenvuoro. Kuten jäsen Andrews, minäkin olen hyvin huolissani siitä tavasta, jolla tämä matkatoimistoasia on hoidettu. En ole varma, onko hallinto todella ottanut asian esiin kvestorikollegiossa, joka olisi oikea elin päättämään asiasta. On todella kvestoreiden asia huolehtia jäsenten eduista. Mitä jäsen MacCormickiin tulee, olen iloinen nähdessäni jäsen Corbettin istuvan täällä, koska asiaa tutkii nyt perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta puhemiehistön päätettyä jättää asian valiokunnan päätettäväksi. Uskon, että hänellä on asia hyvin hallussa. Bourlanges Arvoisa puhemies, otan puheenvuorossani esiin kaksi eri asiaa. Ensimmäiseksi haluaisin huomauttaa kyselytuntien ajanpuutteeseen liittyvästä hyvin aiheellisesta kysymyksestä, että emme voi yhtä aikaa kuvitella voivamme lyhentää Strasbourgin istuntojen pituutta, olla jälkeenpäin huolestuneita siitä, että meillä ei ole tarpeeksi aikaa käsitellä asioita ja ehdottaa sitten, että lisäisimme kyselytunteihin käytettävää aikaa pidentämällä Brysselin esityslistaa. On täysin selvää, että perustamissopimuksen mukaan Brysselin istunnot ovat Strasbourgin istuntojen lisäksi järjestettäviä ylimääräisiä istuntoja, joten niiden aikaa ei voi jatkaa, jos emme hyödynnä täysistuntoviikkojen aikaa kokonaan. Tästä asiasta on syytä muistuttaa, muuten tapamme organisoida istuntoja on täysin epäjohdonmukainen. Arvoisa puhemies, toinen pieni huomio ei liity mitenkään edelliseen. Tämä asia liittyy pöytäkirjaan, jonka te olette tavanomaiseen tapaanne hyväksynyt joutuisaan ja taiten; haluaisin yksinkertaisesti sanoa, että koska en esittänyt huomiota aikaisemmin, mielestäni tämä voitaisiin lisätä pöytäkirjaan äänestin tyhjää Göteborgin valmistelua koskevasta päätöslauselmasta, enkä siis äänestänyt sen puolesta. Puhemies Kiitos, jäsen Bourlanges. Teemme oikaisun, jota äsken pyysitte. Jäsen Klamtilla on puheenvuoro menettelyä koskevaa esitystä varten. Klamt Arvoisa puhemies, sallinette minun viitata kuljetuspalvelua koskevaan alati kärjistyvään tilanteeseen Strasbourgissa. Parlamentin hallinto määrää sopimussäännössä, että voidaan käyttää yksinomaan autoja, joissa ei ole taksikilpiä. Tämä näyttää olevan Ranskan lainsäädännön vastaista. Ranskan sisäministeriö on kuitenkin jo vuonna 1998 selvittänyt eräässä asiakirjassa, että Strasbourgia koskevat poikkeussäännöt. Noin kahden kuukauden ajan poliisi on jatkuvasti pysäyttänyt ja tarkastanut parlamentin kuljettajia täysistuntoviikkojen aikana - näin kävi myös maanantaina jäsenten ajoneuvolle Strasbourgin kentällä. Kun vielä vaaditaan jopa hankkimaan täysistuntoviikkojen kuljetuksiin - puhumme nyt vielä vain neljästä päivästä - ylimääräinen ajoneuvo, niin minusta tuntuu, että kiusanteon raja on jo ylitetty. Tämän vuoksi haluaisin pyytää arvoisaa puhemiestä ottamaan kiireellisesti yhteyttä Ranskan sisäministeriöön kuljettajia koskevan pysyvän ja toteutuskelpoisen järjestelyn luomiseksi. Jos Strasbourgin huonojen lentoyhteyksien lisäksi jäsenille asetetaan nyt vielä kuljetusrajoituksia, niin se tuo huomattavasti lisähaittoja Strasbourgille sen sijainnin vuoksi. Puhemies Kiitos, jäsen Klamt. Hoidamme asian. Jäsen Corbettilla on puheenvuoro menettelyä koskevaa esitystä varten. Corbett Arvoisa puhemies, se, mitä jäsen Bourlanges sanoi ajanpuutteesta Strasbourgissa, on hieman liioiteltua. Jos katsotte eilisen istunnon pöytäkirjaa, näette, että kohdassa 5 sanotaan: "Istunto keskeytettiin klo 11.30 äänestysten alkamista odotettaessa ja sitä jatkettiin klo 12.00." Meillä oli siis puoli tuntia ylimääräistä aikaa. Tuo aika olisi voitu käyttää hyödyllisemmin kyseisessä täysistunnossa. Näin ollen on täysin virheellistä todeta komission kyselytuntiin liittyvän ongelman johtuvan siitä, ettei meillä ole riittävästi aikaa, koska emme enää kokoonnu perjantaisin. Puhemies Paljon kiitoksia, jäsen Corbett. Rakenteelliset toimet Puhemies Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä: Martínez Martínezin laatima maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietintö (A5-0195/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi I. tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 3763/91 muuttamisesta rakenteellisiin kysymyksiin liittyvien toimenpiteiden osalta [KOM(2000) 774 - C5-0748/2000 - 2000/0307(CNS)] II. tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 1600/92 muuttamisesta rakenteellisiin kysymyksiin liittyvien toimenpiteiden osalta [KOM(2000) 774 - C5-0749/2000 - 2000/0308(CNS)] III. tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 1601/92 muuttamisesta rakenteellisiin kysymyksiin liittyvien toimenpiteiden osalta [KOM(2000) 774 - C5-0750/2000 - 2000/0309(CNS)], Martínez Martínezin laatima maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietintö (A5-0197/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi I. tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien hyväksi [KOM(2000) 791 - C5-0744/2000 - 2000/0313(CNS)] II. tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi [KOM(2000) 791 ja KOM(2001) 156 - C5-0745/2000 - 2000/0314(CNS)] III. tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi [KOM(2000) 791 - C5-0746/2000 - 2000/0316(CNS)] IV. naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1254/1999 muuttamisesta [KOM(2000) 791 - C5-0747/2000 - 2000/0317(CNS)], Poignant'n laatima kalatalousvaliokunnan mietintö (A5-0189/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta [KOM(2000) 774 - C5-0751/2000 - 2000/0310(CNS)], Fraga Estévezin laatima kalatalousvaliokunnan mietintö (A5-0190/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 tietyistä säännöksistä poikkeamisesta [KOM(2001) 62 - C5-0077/2001 - 2001/0035(CNS)]. Martínez Martínez . (ES) Arvoisa puhemies, esittelemäni kaksi mietintöä käsittelevät seitsemää asetusta, joiden muuttamisesta me keskustelemme ja jotka koskevat Euroopan unionin syrjäisimpiä alueita, toisin sanoen Ranskan Guadeloupea, Martiniquea, Réunionia ja Guyanaa, Portugalin Azoreita ja Madeiraa sekä Espanjan Kanariansaaria. Syrjäinen sijainti, levittäytyminen laajalle alueelle ja ilmastolliset syyt ovat muodostaneet merkittäviä esteitä näiden alueiden kehitykselle. Etäinen sijainti, vienti- ja tuontikuljetusten valtavat kustannukset sekä näiden alueiden pieni koko eivät salli merkittäviä investointeja. Euroopan yhteisöllä on yhteisvastuullisuuden nojalla velvollisuus vastata syrjäisimpien alueiden tarpeisiin, ja se hyväksyi vuosina 1989-1991 syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevia POSEI-ohjelmia. Tavoitteena oli edistää kestävää kehitystä ja vahvistaa työpaikkoja luovia sektoreita. Tämä toteutettiin käyttämällä apuna rakennerahastoja ja mukauttamalla yhteisiä politiikkoja, erityisesti YMP:tä. Näin otettiin käyttöön erityistukia tiettyjä paikallisia tuotteita varten ja parannettiin raaka-aineiden hankintaa eri ohjelmiin sisältyvien erityisten hankintajärjestelmien avulla. Yhteisön toimenpiteiden lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot eli Ranska, Portugali ja Espanja sekä alue- ja paikallishallinnot ovat toteuttaneet erittäin merkittäviä ponnisteluja. Huomattavaa edistystä onkin saatu aikaan, mutta tästä huolimatta esiintyy vielä puutteita, joten on välttämätöntä jatkaa toimia ja parantaa mekanismeja, jotta päästäisiin vieläkin myönteisempiin tuloksiin. Jotta voisimme edelleenkin edistyä näiden alueiden integroimisessa yhteisön alueeseen ja jotta voisimme reagoida talouden globalisaation vakaaseen etenemiseen liittyviin viimeaikaisiin ilmiöihin, on joka tapauksessa välttämätöntä saada vakaampi oikeusperusta ja vahvistaa tähän asti käytettävissä olleita asetuksia. Olemme työskennelleet tämän asian parissa kuukausia ja ottaneet myös huomioon, että perussopimuksiin sisällytettiin Amsterdamissa 299 artikla, jossa tunnustetaan syrjäisimpien alueiden erityispiirteet ja sitoudutaan tukemaan niitä, jotta niiden ongelmat voitaisiin ratkaista. Meille esitetty luonnos asetusten muuttamisesta oli oikeansuuntainen, mutta sen ehdotukset olivat puutteellisia. Siinä ei esimerkiksi ehdotettu oikeusperustan välttämätöntä muuttamista siten, että asetuksessa viitattaisiin äsken mainitsemaani perussopimusten uuteen tekstiin, mutta se oli toki hyvä lähtökohta maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan työlle, jossa sitä auttoi aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan kanssa erittäin hyvä yhteistyö. Viimeksi mainittu valiokunta kannatti nimenomaan oikeusperustan muuttamista. Kuulimmekin seuraavaksi kyseisten alueiden viranomaisia ja yhteiskuntasektoreita, ja esitimme tämän perusteella useita tarkistuksia, joita käsiteltiin ja jotka hyväksyttiin valiokunnassa. Oikeusperustan uudistamista koskevan tarkistuksen lisäksi on tarkistuksia, joissa otetaan huomioon eri alueiden yhteiset vaatimukset, ja tarkistuksia, jotka koskevat vain tiettyä aluetta. Yhteisistä tarkistuksista on syytä mainita näille alueille annettava mahdollisuus saada vientitukea niistä tuotteistaan, jotka on valmistettu erityisen hankintajärjestelmän tuella tuoduista raaka-aineista näillä saarilla, tarve lisätä tukea karjankasvatusalalle ja tarve tehostaa maatalouselintarvikealan pk-yrityksiä. Kunkin alueen herkkiä erikoistuotteita koskevat tarkistukset vaikuttavat Kanariansaarten tomaattialaan, Azorien karjankasvatus-, maidontuotanto- ja sokerialan teollisuuteen, Madeiran pajuntuotantoteollisuuteen sekä tukeen eräiden merentakaisten departementtien riisintuotantoalalle. Osoitamme näillä tarkistuksilla, että olemme valmiita ratkaisemaan yhdellä kertaa syrjäisimpien alueiden ongelmat. Kyse ei ole näiden alueiden taloudellisen ja sosiaalisen jälkeenjääneisyyden tukemisesta vaan päättäväisistä toimenpiteistä, jotta voisimme lopullisesti ratkaista jälkeenjääneisyyden ongelman ja tarjota näin alueiden asukkaille vastaavat elinolot ja tulevaisuudennäkymät kuin muillekin Euroopan unionin kansalaisille. Ehdottamiemme parannusten kustannukset ovat sitä paitsi varsin mitättömiä, kun ajatellaan kaikkia unionin määrärahoja. Kiitän lopuksi maatalouden valiokunnan virkamiehiä heidän paneutumisestaan ja ammattitaidostaan, ja lausun kiitokset komissiolle ja neuvostolle, jotka ovat seuranneet meitä kiinnostuneita ja ymmärtäväisinä. Jos - kuten toivon - täysistunnossa hyväksytään maatalouden valiokunnassa hyväksytty ehdotus, Euroopan unionin neuvostolla on vastuu siitä, ettei se petä odotuksiamme, jotka ovat samalla Kanariansaarten, Madeiran, Azorien, Martiniquen, Guadeloupen, Réunionin ja Guyanan asukkaiden odotuksia. Ottakaa huomioon, että juuri tällaisissa toimenpiteissä punnitaan kansalaisten luottamus Euroopan unionin toimintaan ja loppujen lopuksi yhteisen hankkeemme uskottavuuteen. Poignant . (FR) Arvoisa puhemies, minunkin mietinnössäni käsitellään Amsterdamin sopimuksen syrjäisimpiä alueita koskevan 299 artiklan 2 kohdan toteuttamista kalastusalalla. Sopimuksessa on tunnustettu näiden alueiden erityispiirteet, ja alueet on määritelty niille tyypillisten puutteiden ja vaikeuksien mukaan. Nämä vaikeudet johtuvat syrjäisestä sijainnista, saaristoluonteesta, usein vaikeasta pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta sekä joskus taloudellisesta riippuvuudesta. Sen jälkeen kun sopimus allekirjoitettiin, kyseisiä politiikkoja on ollut mahdollista perustellusti soveltaa asettamatta kuitenkaan kyseenalaiseksi yhteisön oikeusjärjestyksen johdonmukaisuutta. Kalastuskysymyksissä asia koskee seitsemää aluetta ja kolmea valtiota. Nämä valtiot ovat Espanja, Portugali ja Ranska, ja alueet ovat Azorit, Madeira, Kanariansaaret, Guadeloupe, Ranskan Guyana, Martinique ja Réunion. Sekä kalastusta että aluepolitiikkaa varten on siis hyväksytty useita poikkeustoimia, toisin sanoen yhteisön rakennerahastoja. Esittelemässäni mietinnössä tietenkin hyväksytään tällainen politiikkojen soveltaminen, mutta samalla mietintöön on kuitenkin tehty joitakin tarkistuksia, joista haluaisin kertoa teille nopeasti. Esitän erityisesti yhden tarkistuksen, joka hyväksyttiin kalatalousvaliokunnassa. Kyse on kalastajille hyvin tärkeästä tarkistuksesta 5, joka koskee kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen tukiosuuksia syrjäisimmillä alueilla. Komissio ehdottaa, että yhteisön osuutta rahoituksesta lisättäisiin näillä alueilla mikä on myönteinen asia enintään 85 prosenttiin kalastuslaivojen uusimiseen ja nykyaikaistamiseen sekä kokeiluhankkeisiin myönnettäviä tukia koskevia enimmäismääriä lukuun ottamatta, sillä näiden kohdalla osuudet pysyvät samanlaisina kuin edellisessä asetuksessa, eikä niitä näin ollen muuteta. Minun tarkistukseni ja kalastusvaltiokunnan tarkistus kohdistuvat siis sanoihin "lukuun ottamatta". Nykyisiin resursseihin ja niiden välttämättömään suojeluun sekä velvollisuuteen säilyttää vastaava laivastokapasiteetti perustuen komissio ehdottaa, ettei yhteisön tuen osuutta lisätä, eikä myöskään supisteta laivaston uusimista ja nykyaikaistamista koskevaa yksityistä omarahoitusta. Tämä kanta ei ole mielestämme oikeansuuntainen, eikä siinä noudateta perustamissopimuksen tavoitteita kohentaa näiden alueiden taloudellista tilaa. Kuten teille on ehdotettu, olisi siis soveliasta muuttaa ryhmän 2 lukuja. Muutoksilla olisi myönteisiä vaikutuksia rannikkokalastuksen kehitykseen sekä saaliiden jalostuksen parantamiseen, ja ne vastaisivat alan toimijoiden odotuksia. Toisaalta, vaikka keskeisemmillä alueilla on ylikapasiteettia, näin ei joka tapauksessa ole kaikilla syrjäisimmillä alueilla. Lisäksi Euroopan parlamentti korostaa tarvetta parantaa turvallisuutta aluksilla, ja syrjäisimpien alueiden alusten uusiminen ja nykyaikaistaminen ovat merkittävä tekijä kalastajien asianmukaisten työskentelyolojen turvaamisessa. Tarkistuksessa ehdotetaan siis, että A:ta, eli unionin osuutta, nostetaan 50 prosenttiin ja C:tä, eli muiden kansallisten tai alueellisten osuuksien, määrää nostetaan 40 prosenttiin. Tämä siis mietinnön tarkistuksesta, joka on mielestäni välttämätön. Mietinnössä on myös jäsen McKennan esittämä tarkistus 6, josta ei aiheudu ongelmia. Tarkistuksen ajatuksena on osoittaa mietinnössä, että ei pidä sallia, että nämä mukautukset ja muutokset edistävät mukavuuslippulaivajärjestelmää; mietintöön on siis lisättävä loppusanat, jotka toimivat eräänlaisena alaa koskevana oikeudellisena varokeinoperiaatteena. Lopuksi tarkistuksissa 7 ja 8 nostetaan esiin kysymys taannehtimattomasta soveltamisesta. Tätä kysymystä pohdittiin kalatalousvaliokunnan kokouksessa. Komissio ei sitä paitsi ollut kovin selkeä sanoissaan. Se oli jopa epäröivä, ja voitaisiin vieläpä sanoa, ettei se vastannut antaessaan kysymykseen vastauksen. Tarkistus on edelleen ajankohtainen, koska se esitettiin uudelleen. Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunto oli myönteinen, samoin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunto. Alun alkaen kalatalousvaliokunta ei siis ainakaan kokonaisuudessaan antanut myötämielistä lausuntoa, koska se katsoi, että taannehtimattoman soveltamisen periaate on yhteisön lainsäädännössä olennaisen tärkeä periaate. Mutta koska kaksi muuta valiokuntaa antoivat myönteisen lausunnon ja koska komissio ei ollut kovin selkeä sanoissaan, ehdotan, että annatte myönteisen lausunnon. Mikäli tämä olisi juridisesti täysin mahdotonta, oikeus hoitaa asian. Mikäli myönteisen lausunnon antaminen on mahdollista, se olisi syytä antaa, ja siinä tapauksessa olisimme tehneet päätöksen erittäin myönteisen asian hyväksi. Fraga Estévez . (ES) Arvoisa puhemies, kuten te kaikki luultavasti jo tiedätte, neuvottelut Marokon kanssa tehdyn kalastussopimuksen uusimisesta ovat päättyneet siihen tulokseen, että sopimusta ei uusittu. Tietänette myös, että neuvottelut kestivät erittäin kauan - 15 kuukautta - ja että yhteisön laivasto joutui sellaiseen todellakin ennennäkemättömään tilanteeseen, että toiminta keskeytyi yhteisön lainsäädännössä säädettyä aikaa pitemmäksi ajaksi. KOR-asetuksen 16 artiklan 1 kohdan b alakohdassa todetaan, että jos kalastussopimusta ei uusita, toiminnan tilapäisen lopettamisen vuoksi voidaan tukea myöntää kuuden kuukauden ajan ja että tukijaksoa voidaan jatkaa kuudella kuukaudella, jos esitetään toiminnan uudelleensuuntaamissuunnitelma. Määräaika ja jatkoaika umpeutuivat 31. joulukuuta, jolloin neuvottelut Marokon kanssa olivat vielä kesken. Komissio katsoi silloin, että varustamoja ja miehistöjä ei voinut jättää vaille suojaa neuvottelujen ajaksi, joten se antoi asetusehdotuksen - josta äänestetään tänään - KOR-asetuksen oikeusperustan muuttamiseksi kahden tavoitteen osalta: yhtäältä siksi, että edellä mainittujen korvausten maksuaikaa voitaisiin jatkaa vielä kuudella kuukaudella, kesäkuun 30. päivään asti, ja toisaalta siksi, että asianomaiset jäsenvaltiot saisivat ylittää toiminnan lopettamisen vuoksi maksettaviin tukiin tarkoitetun 4 prosentin kynnyksen KOR-talousarviosta, sillä kynnys oli tilanteen poikkeuksellisen pitkittymisen takia jo selvästi ylitetty. Ehdotus oli siis erittäin järkevä. Kun käsittelemämme mietintö oli käytännöllisesti katsottuna jo valmis, huhtikuussa kokoontunut kalastusministerien neuvosto kuitenkin katsoi neuvottelujen päättyneen, eikä komissio ollut vielä toukokuussa esittänyt ehdotustaan toiminnan uudelleensuuntaamissuunnitelman toimenpiteistä. Tiedämme, että komission aikomuksena oli antaa tätä koskeva asetusehdotus seuraavassa kalastusministereiden neuvostossa 18. kesäkuuta, mutta se voidaan teknisistä syistä hyväksyä vasta 3. heinäkuuta, jolloin asia lykkääntyy huomattavasti, sillä myös Euroopan parlamenttia on tarkoitus kuulla. Sitä paitsi varustamojen on voitava tarkastella huolellisesti esitettyjä vaihtoehtoja niiden laivatyypin perusteella, sillä valinta laivojen romuttamisen, toisille kalavesille siirtymisen tai ulkomaisen kumppanin kanssa perustettavan yhteisyrityksen välillä tehdään yritystasolla, eikä tällaista päätöstä voida tehdä kevyesti. Toisaalta asianomaisilla työntekijöillä on luultavasti vielä enemmän odotettavaa, sillä työnantajan päätöksestä riippuu, siirtyvätkö he esimerkiksi harjoittamaan pyyntiä toisille kalavesille vai jäävätkö he yksinkertaisesti työttömiksi, mikäli vaihtoehdoista valitaan laivojen romuttaminen. On selvää, ettei tällaisia päätöksiä voida tehdä ennen kesäkuun 30. päivää, kun lopulliset vaihtoehdot eivät vieläkään ole selvillä. Tästä syystä esitin ennen valiokunnassa toimitettua äänestystä tähän mietintöön tarkistusta, jolla komission ehdotuksen määräaikoja muutettaisiin ja siirrettäisiin kesäkuun 30. päivästä joulukuun 31. päivään. Kalatalousvaliokunta ymmärsi täysin tämän tilanteen, ja koska määräajan jatkamisesta ei aiheudu rahoitusvaikutuksia yhteisön talousarvioon, sillä korvaukset maksetaan edelleen asianomaisten jäsenvaltioiden KOR:stä, se päätti yksimielisesti tukea mietinnön sisältöä näin muutettuna. Toivonkin, että esittämieni syiden ja kalatalousvaliokunnan yksiselitteisen tuen takia myös täysistunnossa voitaisiin hyväksyä teksti, josta toimitetaan tänään äänestys. Asiasta toiseen: en haluaisi päättää puheenvuoroani onnittelematta kumpaakin esittelijää ja omasta puolestani ja kalatalousvaliokunnan puolesta erityisesti esittelijä Poignant'ta, jolle vakuutan, että ryhmämme tukee hänen mietintöään. Haluan korostaa myös mietinnön tarkistusta 5, joka soveltuu mielestäni paljon paremmin asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artiklan 4 kohtaan, sillä se mahdollistaa 50 prosentin enimmäistuen syrjäisimpien alueiden pk-yrityksille. Emme saa unohtaa, että yleensä juuri alusten nykyaikaistamistoimilla saadaan aikaan ero kilpailukykyisen yrityksen ja vaikeuksissa olevan yrityksen välille ja että tämä takaa työntekijöille myös entistä paremman työpaikan. Nimenomaan tästä syystä ei saisi missään nimessä käydä niin, että nämä julkiset investoinnit katoavat tai että niihin ei anneta riittävästi määrärahoja. Sánchez García . (ES) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisa komission jäsen, haluaisin korostaa aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja myös liberaalipuolueen ryhmän puolesta, että Euroopan parlamenttia on kuultu eri asioista - kuten POSEI-ohjelmien maataloutta koskevista toimenpiteistä sekä maatalouden ja kalatalouden rakenteellisista toimenpiteistä - annettujen yhteisön säännösten soveltamisesta Euroopan unionin syrjäisimmillä alueilla sellaisen menettelyn mukaisesti, jonka oikeusperustana on Amsterdamin sopimuksella muutetun perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta. Toiseksi haluaisin muistuttaa vielä kerran, että useimmille syrjäisimmille alueille, joihin kuuluu myös se saariryhmä, josta olen kotoisin, eli Kanariansaaret, luonteenomaisia ovat saaristoasema ja syrjäinen sijainti yhteisön alueesta sekä kansainvälisten markkinoiden hankintalähteistä ihmisravinnoksi ja jalostukseen käytettävien välttämättömien tuotteiden osalta. Toisaalta haluan myös huomauttaa, että vaikka nämä ehdotukset tulevat myöhään, ne on annettu poliittiselta kannalta kiinnostavana ajankohtana, sillä olemme nyt muuttuneessa tilanteessa globaalistumisen, laajentumisen ja kolmansien maiden kanssa tehtyjen uusien maataloussopimusten osalta. Ehdotuksissa otetaan esille kiinnostavia näkökohtia, kuten syrjäisimpien alueiden alueellinen monimuotoisuus sekä sosiaalis-taloudelliset ja maantieteelliset erityispiirteet. Niissä pyritään toteuttamaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoite, ne ovat kaikkien asianomaisten alueiden kannalta tasapainoisia, ja niissä tunnustetaan epäsuorasti Euroopan unionin kansalaisten oikeudet komission suositteleman rahoituksen neutraliteetin puitteissa. Olemme joissakin tapauksissa sisällyttäneet tekstiin merkittäviä muutoksia, kuten Kanariansaarten tomaattien sisällyttämisen maatalouden POSEICAN-ohjelman tukien piiriin ja joidenkin erityiseen hankintajärjestelmään alun perin kuuluneiden tuotteiden tarkistamisen sekä Ranskan merentakaisten departementtien, Madeiran ja Azorien maatalous- ja karjankasvatusalan tukien lisäämisen. Tällä kaikella pyritään parantamaan syrjäisimpien alueiden ja niiden yritysten kilpailukykyä ja työllisyyttä sekä edistämään ympäristönsuojelua ja maatalousalan strategisen luonteen tunnustamista. Kaikkein tärkeintä on kuitenkin Euroopan yhdentyminen, jopa siinä määrin, että voimme tästä lähtien puhua Euroopan unionin syrjäisimmästä ulottuvuudesta. Näistä syistä onnittelemme esittelijöitä heidän työstään ja erityisesti esittelijä Martínez Martínezia hänen yhteistyökyvystään, ja kehotamme parlamentin jäseniä ja kaikkia parlamentin ryhmiä tukemaan näitä mietintöjä. Tällöin epäilemättä lisättäisiin asianomaisten kansalaisten tietoisuutta Euroopan yhdentymisestä, ja minä voisin puolestani Kanariansaarille palatessani sanoa heille, että tehtävä on suoritettu. Minun on lopuksi kiitettävä aluehallintojen ja asianomaisten valtioiden eli Ranskan, Espanjan ja Portugalin viranomaisia sekä komissiota ja puheenjohtajavaltio Ruotsia siitä, että ne ovat halunneet viedä eteenpäin näitä asetuksia, jotka koskevat syrjäisimpiä alueita ja jotka ovat esimerkki Euroopan unionin kansojen välisestä yhteisvastuullisuudesta. Haluan vielä todeta omalta osaltani, etten äänestä niistä Martínez Martínezin mietinnössä käsiteltävistä asetuksista, jotka koskevat Kanariansaaria, sillä minulla on siellä maatalouteen liittyviä taloudellisia etuja. Costa Neves Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kannatan kollegani Miguel Angel Martínez Martínezin mietintöjä ja pidän keskeisenä neuvoston myönteistä suhtautumista niissä esitettyihin ehdotuksiin. Palautan jälleen mieleen budjettivaliokunnan hyväksymän lausunnon pysyvistä näkökohdista: 1 - Posei-ohjelmia tarkistettaessa on kunnioitettava niitä yhteisön sitoumuksia, jotka koskevat syrjäisimpien alueiden tukien nostamista. 2 - Komission ehdotuksissa uudistuksilla ei ole vaikutusta talousarvioon, vaan niissä supistetaan ohjelmien rahoitustuet samalle tasolle, kuin mitä ne olivat 1990-luvun alussa, jolloin ne otettiin käyttöön, mitä ei voida hyväksyä. 3 - Meneillään oleva uudistus ei saa vaarantaa niiden maanviljelijöiden toimintaa, joita voimassa olevat asetukset koskevat. Yhteisön tukia on vahvistettava eikä supistettava. 4 - On alettava soveltaa uusia maatalouden ympäristöllisiä toimia sekä maaseudun kehittämis- ja mukauttamistoimia, ja lopuksi komission on esitettävä uusia ehdotuksia siinä tapauksessa, että jotkut toimista osoittautuisivat riittämättömiksi tai lakkaisivat olemasta voimassa ennen vuotta 2006. Cunha Arvoisa puhemies, syrjäisimpien alueiden maatalouden erityistukiohjelmien jatkaminen on erittäin tarpeellinen toimi. Koska suuret markkinat ovat etäällä, maanviljely, joka on tavallisimmin pienimuotoista, on näiden alueiden talouden kulmakivi, joka ei kuitenkaan tulisi toimeen ilman tukia alati maailmanlaajuistuvilla markkinoilla. Komission ehdotus on kuitenkin liian suppea ja siinä keskitytään lähinnä nykytilanteen ylläpitämiseen ilman, että siinä kiinnitettäisiin huomiota markkinoiden uusiin tuuliin tai siihen, että näiden alueiden on ollut yhä vaikeampaa kilpailla kansainvälisillä markkinoilla vuonna 1999 allekirjoitettujen Maailman kauppajärjestön sääntöjen jälkeen. Tämä ja komission ehdotuksen vajavaisuus mielessäni haluan painottaa erityisesti esittelijä Miguel Angel Martínez Martínezin roolia, sillä hän onnistui työskentelemään kaikkien kollegoidensa kanssa sopuisassa vuoropuhelun ilmapiirissä ja saamaan aikaan tuloksia, jotka parantavat huomattavasti komission ehdotusta. Tässä yhteydessä haluaisin tuoda esille muutamia esittelijän kannattamia ja maatalousvaliokunnan hyväksymiä tarkistuksia, erityisesti parhaiten tuntemiini alueisiin Azoreihin ja Madeiraan liittyviä, kuten esimerkiksi: perinteisten lajikkeiden kelpaavuus, mukaan luettuina aloituspalkinnot niiden käytöstä, viinin uudelleenjärjestelyssä; lihotettavana olevista nautaeläimistä maksettavan erityispalkkion lisäosan säilyttäminen niiden kasvattajien kannustamiseksi, joilla ei ole enää jäljellä lihaksi muutettavaa maitokiintiötä ja sen varmistamiseksi, että lihottamisesta saatava arvonlisä ei poistu alueelta hyvin nuorten nautaeläinten viennin takia; joustavuus kasveilla ja kukilla käytävälle kaupalle annettavien tukien myöntämisessä, sillä tuottajajärjestöjen kanssa ei tarvitse tehdä markkinointivuosisopimuksia, mikä olisikin mahdotonta, koska maatalous ei ole riittävän järjestäytynyt näillä alueilla; tukien ulottaminen ruokaperunoilla käytävään kauppaan; tuotanto- ja palkkio-oikeuksien lisääminen strategisilla tuotantoaloilla kuten emolehmien ja lihotettavien urospuolisten nautaeläinten tai sokerijuurikkaan kasvatuksessa; erityisen hankintajärjestelmän parantaminen sisällyttämällä siihen joitakin raaka-aineita, jotka ovat perustavia eläinruoanvalmistusalan ja samalla karjankasvatusalan kilpailukyvyn kannalta. Yhteenvetona sanoisin, että parlamentti on tehnyt työnsä ja käynyt todellisuudentajuista vuoropuhelua parlamentaarikkojen kesken sekä näiden ja Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden poliittisten vastuuhenkilöiden välillä. Toivomme, että neuvosto tekee myös työnsä hyväksymällä maatalousvaliokunnan ja parlamentin esittämät toimet. Euroopan kansanpuolue äänestää tämän tarkastelun perusteella ehdotuksen puolesta, ja haluaisin jälleen kerran kiittää ryhmäni puolesta lämpimästi esittelijää hänen avoimuudestaan ja paneutumisestaan mietinnön laatimiseen. Fruteau Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, joskin Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa syrjäisimmille seuduille annettiin täysi tunnustus, ensimmäisiä mittavia toimia saatiin odottaa. Tämän vuoksi olen iloinen, että keskustelemme tänään komission ehdottamista rakenne- ja maatalouspaketeista, sillä niiden pyrkimyksenä on ilman muuta ottaa huomioon Ranskan merentakaisten departementtien tilanne. Haluaisin muuten onnitella mietintöjen esittelijöitä ja erityisesti jäsen Martínez Martínezia ja jäsen Poignant'ta erinomaisesti tehdystä työstä. Kaiken kaikkiaan voidaan arvioida, että komission ehdotukset ovat oikeansuuntaisia ja että ne täyttävät tyydyttävästi alueiden tarpeet. Aivan ensimmäiseksi, rakenteellisten toimien osalta voimme olla vain iloisia, että tukiosuudet muutettiin 85 prosenttiin kaikkien syrjäytyneiden alueiden kohdalla. Konkreettisesti tämä merkitsee sitä, että tarjoamme samat mahdollisuudet väestölle, joka joutuu vastaamaan jokseenkin samanlaisiin vaatimuksiin. Maataloustoimista haluan sanoa, että koska olen kotoisin Réunionin saarelta, olen iloinen perinteiseen tuotantoon kohdistettavista aputoimista ja erityisesti sokeriruo'on kuljetusaputoimesta, jota viljelijämme ovat odottaneet jo pitkään. Haluan kuitenkin esittää joitakin huomioita eräistä kohdista. Olen ensinnäkin harmissani, että toimien taannehtivuuskysymystä ei ole selvästi muotoiltu, ja olen iloinen, että parlamentin lukuisissa tarkistuksissa muistutetaan voimakkaasti, miten tärkeä tämä asia on kaikilla aloilla, sillä meidän on muistettava niitä tuhansia tuottajia, jotka odottavat toimia. Lisäksi pahoittelen, että komissio ei automaattisesti hyväksynyt sopimuksen 299 artiklan 2 kohtaa oikeusperustaksi, mikä on minusta täysin ristiriidassa valtion- ja hallitusten päämiesten puolustaman suuntauksen kanssa. Tässä mielessä olen tyytyväinen, että neuvosto korjasi osittain tämän epäkohdan, sillä jos tämän artiklan merkitystä vähennetään, koko syrjäisempien alueiden perusta asetetaan kyseenalaiseksi. Haluaisin päättää puheenvuoroni esittämällä toiveen. Toivoisin, että täällä ehdotetut muutokset tarjoisivat kunnon lähtökohdat alueitamme koskevalle vieläkin kunnianhimoisemmalle politiikalle, jotta yhtäläiset mahdollisuudet ja erilaisuuksien hyväksyminen olisivat todellisuutta kaikille unionin kansalaisille. McKenna Arvoisa puhemies, haluan puhua Poignant'n mietinnöstä. Valiokunnassa me esitimme mukavuuslippujen alla toimivien kalastusalusten kasvavaa ongelmaa koskevan tarkistuksen, joka hylättiin äänestyksessä hyvin niukasti. Yhä useammat häikäilemättömät laivanomistajat siirtävät aluksensa sellaisiin maihin kuin Belize, Honduras tai Saint Vincent ja Grenadiinit. He tietävät erittäin hyvin, että nämä valtiot katsovat läpi sormien kaikkea, mitä nämä laivat tekevät: miten ne kalastavat ja mitä ne pyytävät. Komission jäsen Fischler on aivan oikein viitannut tähän ongelmaan sanoilla "valtamerten vitsaus". Tällä hetkellä mikään ei estä eurooppalaista laivanomistajaa siirtämästä laivaansa johonkin näistä maista, saamasta huomattavaa miljoonan euron tai suurempaakin tukea ja silti pitämästä laivaansa. Me esitimme tarkistuksen, jotta tämä aukko järjestelmässä tukittaisiin, käyttäen kansainvälisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymiä kriteerejä. Olen iloinen siitä, että esittelijä kannattaa tarkistustamme, koska on järkyttävää, että järjestelmässä on vielä aukkoja. En tiedä, miten kukaan parlamentissa voisi todella kannattaa EU:n varojen - siis EU:n veronmaksajien rahojen - käyttämistä siihen, että sallimme laivanomistajien välttyä tarkastuksilta ja sitten kalastaa kilpaillen lainkuuliaisten laivanomistajien kanssa. Kehotan kaikkia läsnäolijoita kannattamaan tätä tarkistusta. Figueiredo Arvoisa puhemies, hyvät jäsenet, arvoisa komission jäsen, syrjäisimpien alueiden erityisvaikeudet ovat tunnettuja: välimatka, hajanaisuus ja pienet markkinat lisäävät erityisesti kuljetuskustannuksia ja haittaavat alueiden kehitystä. Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tunnustetaan kuitenkin näiden alueiden erityispiirteet ja tarve ryhtyä asianmukaisiin yhteisöllisiin toimiin, ja sen perusteella on mahdollista ryhtyä sellaisiin toimiin, joilla edistetään kestävää kehitystä ja vahvistetaan työllisyyttä aikaansaavia tuotannonaloja. Siksi on tärkeä käyttää tätä oikeusperustaa yhteisen maatalouspolitiikan artikloista, rakennerahastoista tai muista yhteisön toimintalinjoista riippumatta. Tässä yhteydessä on tärkeää arvioida komission ehdotuksia, jotka eivät myönteisistä piirteistään huolimatta kata ollenkaan riittävästi syrjäisimpien alueiden tarpeita, minkä saattoi havaita välittömästi Madeiran ja Azorien kohdalla. Siksi jäsen Martínez Martínez on tehnyt merkittävää työtä, ja onnittelen häntä hänen laatimastaan mietinnöstä. Yleisesti ottaen mietinnössä vastataan kysymyksiin, joita komissiossa ei ole käsitelty asianmukaisesti ja joilla on merkitystä näille alueille. Mitä tulee ensimmäiseen ehdotuspakettiin, jossa ohjelmia tarkistetaan nostamalla rakennerahastojen osallistumisosuutta, on tärkeää ponnistella enemmän nostamalla lievästi yhteisön yhteisrahoitusosuuksia erityisesti maatalouden ympäristöllisten toimien ja tuotantoalan julkisten tukien osalta, sillä nämä alueet kuuluvat Euroopan unionin köyhimpiin ja siksi niiden tuotanto-, jalostus- ja kaupanpitorakenteiden vahvistaminen on tärkeää. Toisessa ehdotuspaketissa tarkistetaan näiden alueiden maataloustuotteiden tukimekanismeja, jotta maataloustuilla olisi myönteistä vaikutusta maanviljelijöiden tuloihin ja kuluttajahintojen alenemiseen. Mietinnössä esitetyt noin sata ehdotusta ovat merkittäviä, ja niiden joukosta kannattaa mainita erityisesti Portugalin syrjäisimpien alueiden Azorien ja Madeiran kannalta tärkeät asiat, viinin ja viininviljelyn, perunan tuotannon ja kaupanpidon sekä karjankasvatuksen uudelleenjärjestelyjä varten annettavan erityistuen vahvistaminen, unohtamatta maitokiintiöitä ja toimia, joilla taataan sokerinjalostuksen kannattavuus Azoreilla. Ei pidä unohtaa myöskään teenviljelylle annettavien tukien vahvistamista eikä erityisesti madeiralaisille viineille ja pajuntuotannolle myönnettäviä tukia koskevia tarkistuksia. Toivon siis, että komissiossa ja neuvostossa hyväksytään yhteiskeskustelussa käsitellyissä mietinnöissä esitetyt ehdotukset, myös ne, jotka koskevat kalastusta. Van Dam Arvoisa puhemies, Euroopan unionin syrjäisten alueiden tilanne on haavoittuvainen. Osa kalastuslaivastosta pitää ilmeisesti saneerata siksi, että neuvottelut käsittämättömästi käyttäytyvän Marokon kanssa ovat juuttuneet paikoilleen. Komissio ilmoitti vihreässä kirjassaan, että noin 40 prosenttia Euroopan kalastuslaivastosta pitää poistaa käytöstä, mikäli haluamme saada kalansaaliita Euroopan vesiltä vielä kymmenen, kahdenkymmenen vuoden kuluttua. Esittelijä Poignant vastustaa ajatusta siitä, että myös syrjäisten alueiden pitää luopua osasta laivastokapasiteettiaan. Vaikka ymmärränkin hyvin hänen huolestumisensa kalastusalan ammattilaisten puolesta, niin se on mielestäni lyhytkatseista. Emme voi tulevaisuudessa jatkaa pieniksi jääneiden saaliiden täydentämistä rakennerahastoista otetuilla avustuksilla. Laivastokapasiteettia pitää supistaa tavalla tai toisella. Haluan esittää kollega Poignant'lle yhden idean laivaston supistamiseksi, nimittäin merelläolopäivät. Alankomaiden laivastolla on nimellisesti liian suuri kapasiteetti sille osoitettua pyyntialuetta kohti. Koko laivastokapasiteetin vaikutusta kalakantoihin voidaan kuitenkin vähentää rajoittamalla niiden päivien määrää, jotka laiva saa olla merellä. Sen seurauksena päivää kohti merellä olevan laivaston kapasiteetti putoaa asetettujen tavoitteiden sisälle. Vastaavan järjestelyn avulla laivastoa voidaan uudistaa ja tehdä turvallisemmaksi. Jos emme halua rajoittaa laivaston kalastuskapasiteettia nyt, niin luonto tekee sen puolestamme. Meidän pitää kohdella meille lahjoitettuja meren aarteita vastuuntuntoisesti myös syrjäisillä alueilla. Lang Arvoisa puhemies, merentakaisten departementtien maataloustuotteita käsittelevässä mietinnössä ei aina näytetä otettavan huomioon globalisaation ja vapaan kaupan mekanismeja, joita Euroopan unioni kuitenkin suosittelee. Vaikka mietintöön sisältyy hyviä aikeita, kuten julkisen avun lisääminen maatiloihin suunnattavissa investoinneissa, siinä törmätään huomattaviin esteisiin. Ensimmäinen este on Maailman kauppajärjestö ja sen ilmaisema tahto vähentää maataloudelle kohdistettavia tukia ja suoria avustuksia. Näin uhrataan Antillien banaanit ja AKT-maat amerikkalaisten monikansallisten yritysten miellyttämiseksi ottamalla vuoteen 2006 mennessä käyttöön järjestelmä, joka perustuu pelkästään tariffeihin; toisena esteenä on Euroopan unionin laajentuminen, mikä riistää merentakaisilta alueilta rakennerahastot; kolmannen esteen muodostavat kahdenväliset ja monenväliset sopimukset, jotka horjuttavat yhteisön etuuskohteluperiaatetta; neljänneksi verotuksen yhdenmukaistaminen vaarantaa meriveron ja syrjäisyyteen liittyvät edut. Mietinnössä ei kuitenkaan mainittu keinoja, joilla voidaan pelastaa merentakaisten departementtien maataloustuotanto, ja näitä keinoja ovat: paluu yhteisön etuuskohteluperiaatteeseen, suojalausekkeiden tiukka soveltaminen, alkuperänimityksen alaisten laatutuotteiden suosiminen, saaristoluonteeseen ja syrjäiseen sijaintiin liittyvien veroetujen varmistaminen, vientipalautusten soveltaminen muunnettujen tuotteiden kohdalla, tuontien valvominen petosten ja kavallusten estämiseksi. Ainoastaan tällä hinnalla ja näillä ehdoilla pystymme puolustamaan perinteisiä trooppisia tuotteitamme. Souchet Arvoisa puhemies, on ilo huomata, että komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltiot lisäävät joustavuutta niiden rakennerahastojen hallintaan, joita käyttävät syrjäiset alueet, ottaakseen huomioon näiden alueiden erityispuutteet. Tiettyjen yhteisön tukiosuuksien nykyisen ylärajan nostaminen on siis myönteinen asia. Sen sijaan eräät komission ehdottamat rajoitukset pitää poistaa. Niinpä kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen tukiosuuksia pitää ehdottomasti nostaa välttämättömien alusten rakentamista varten. Samoin olisi tärkeää, että syrjäytyneille alueille ei yhteisrahoituksessa määrättäisi samoja mutkikkaita sääntöjä kuin unionin manneralueisiin. Nämä määräykset ovat hyvin epäedullisia erityisesti merentakaisten departementtien yhteisöille niiden toistuvien budjettivaikeuksien vuoksi. Jos yhteisrajoitussääntö voidaan säilyttää, sitä pitää varmasti hieman muuttaa. Nämä lievennykset tuntuvat välttämättömiltä varsinkin kun syrjäisten alueiden ja erityisesti merentakaisten departementtien talouteen kohdistuvat uhat lisääntyvät. Jotkut avustukset voidaan yhtäkkiä kyseenalaistaa, kuten saimme huomata Yhdysvaltojen kanssa käymämme "banaanisodan" yhteydessä. Kun Karibian alue liitetään Amerikan mantereen vapaakauppa-alueeseen suunnitelmien mukaan vuonna 2005, merentakaisten departementtien täytyy selviytyä naapurimaidensa harjoittamasta epäsuhtaisesta kilpailusta. Lamyn esittämä "kaikkea paitsi aseita" -aloite horjuttaa riisin, sokerin ja banaanien tuotantoa. Koska tämä määräys ei ole molemminpuolinen, se aiheuttaa epäoikeudenmukaisuutta. Niinpä merentakaisten departementtien pitää tuoda tavaraa läheisistä vähiten kehittyneistä maista ilman tullioikeuksia, kun taas päinvastoin ei ole mahdollista toimia. Karibian alueen AKT-maat voivat puolestaan kieltää merentakaisten departementtien eurooppalaisen tuontitoiminnan negatiivisen luettelojärjestelmän kautta. On siis välttämätöntä, että vaikka tämä ei tietenkään riitä syrjäytyneille alueille myönnetyissä rakennetuissa voidaan hyödyntää erityismenettelyjä, jotta nämä eurooppalaiset alueet voisivat ainakin osittain tasoittaa paitsi rakenteellisia puutteitaan myös niitä uhkia, joiden kohteeksi ne tulevina vuosina joutuvat. Varela Suanzes-Carpegna Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan parlamentin kalatalousvaliokunnan puheenjohtajana käyttää lyhyen puheenvuoron tässä keskustelussa ja korostaa rakennepolitiikan suurta merkitystä kalastusalalla sekä sen välttämätöntä joustavuutta, jotta se soveltuisi konkreettisiin tilanteisiin, kuten tämänpäiväisessä keskustelussa on tuotu esille. Haluan aloittaa puheenvuoroni onnittelemalla kaikkia esittelijöitä, myös muita kuin kalatalousvaliokunnan esittelijöitä, kuten esittelijä Martínez Martínezia, jolle lausun onnittelut, mutta haluan luonnollisestikin onnitella erityisesti omaan valiokuntaani kuuluvia esittelijöitä, esittelijä Poignant'ta ja esittelijä Fragaa, heidän täysistunnossa esittelemistään onnistuneista töistä ja heidän kalatalousvaliokunnassa saamastaan suuresta tuesta. Kollega Poignant'n mietinnön kohdalla meidän on oltava tyytyväisiä siihen, että perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta on otettu oikeusperustaksi ja olennaiseksi lähtökohdaksi uudenlaiselle käsitykselle syrjäisimpien alueiden käsitteen todellisesta ulottuvuudesta sekä tukia koskevien enimmäismäärien muuttamiselle. Valiokuntamme kävi äskettäin Réunionin saarella kollegamme Margie Sudren aloitteesta, ja luulen, että me kaikki olimme sieltä palatessamme vakuuttuneita, että on välttämätöntä auttaa avokätisesti ja yhteisvastuullisuuden nojalla näiden kaukaisten Euroopan alueiden vaikeiden erityisongelmien ratkaisemisessa kokonaan tai ainakin osittain. Kollega Fragan mietinnön kohdalla on niin ikään syytä kiittää siitä, että valiokuntamme tuki yksimielisesti aloitetta, jonka mukaan Marokon kanssa tehdyn kalastussopimuksen uusimatta jättämisestä kärsivälle alalle myönnettävien tukien maksuaikaa jatketaan joulukuun 31. päivään asti. Euroopan unioni hyväksyy sopimuksen puuttumisesta kärsivälle alalle tarkoitetun erityissuunnitelman tietyssä määräajassa, joten maksuajan jatkaminen on välttämätöntä, jotta sillä olisi tarvittava liikkumavara suunnitelman toteuttamiseen jo nyt kauaskantoisia vaikutuksia vähättelemättä. Toivon ainoastaan, että niin komissio kuin myös neuvosto panevat hyvin merkille Euroopan parlamentin yksimielisen kannan. Miguélez Ramos Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, yhteisön kalastusala on mullistusten kourissa. Ajat ovat todellakin huonot kalastusalalla, ja osoituksena tästä on, että keskustelemme tänään Saharan ja Kanariansaarten välisellä alueella pyyntiä harjoittaneiden alusten KOR-tukien maksuajan jatkamisesta, ennen kuin toiminnan uudelleensuuntaamissuunnitelma pannaan täytäntöön, kuten mietinnön esittelijä Fraga Estévez meille selvitti. Eurooppalaisissa tiedotusvälineissä kerrotaan jo, että komissio aikoo osoittaa suunnitelmaan 142 miljoonaa euroa joustovälineestä, mutta minulla ja koko kalastusalalla on tästä suuria epäilyjä, joihin toivoisin komission jäsen Fischleriltä selvennystä. Eikö joustovälineen käyttö rajoita tukien maksamista yhteen ainoaan varainhoitovuoteen ja eikö Espanjan hallituksen ehdotus, johon liittyy monivuotisuus, olisi paljon sopivampi tapa tukea näitä henkilöitä, jotka ovat joutuneet lähtemään pois perinteisiltä kalavesiltään? Espanjan hallitus esitti perusteluja suunnitelmansa tueksi ja arvioi sen hinnaksi 540 miljoonaa euroa, joista 240 miljoonaa rahoitetaan KOR:stä ja joista 300 miljoonaa on lisärahoitusta. Voiko komission jäsen selvittää minulle, miksi näihin pyyntöihin ei vastata? Arvoisa komission jäsen, te olitte Nizzan Eurooppa-neuvostossa, joten voisitteko sanoa minulle, sisältyikö siellä tehtyyn sopimukseen alusten toiminnan uudelleensuuntaamissuunnitelmasta alueiden talouden elvyttämiseen tarkoitettuja tukia vai osoitettiinko siellä tukia pelkästään laivojen romuttamiseen sekä tukia varustamoille ja kalastajille? Kalastusala on merkittävä ala, mutta se ei ole juurikaan saanut vastauksia kysymyksiinsä omasta tulevaisuudestaan. Mitä tapahtuu esimerkiksi KOR-asetukselle, jonka mukaan varustamoille toiminnan tilapäisestä lopettamisesta myönnettävät korvaukset ovat yhteensopimattomia laivojen romuttamiskorvausten kanssa ja jonka mukaan varustamojen on siis romuttamiskorvauksia halutessaan palautettava toiminnan lopettamisesta jo saamansa korvaukset? Arvoisa komission jäsen, kalastusalalla halutaan tietää, keskustellaanko alusten toiminnan uudelleensuuntaamissuunnitelmasta 18. kesäkuuta kokoontuvassa ministerineuvostossa, jatketaanko tukien maksuaikaa yhtä lailla varustamojen ja työntekijöiden kohdalla - kuten mietinnössä ehdotetaan - vai ainoastaan viimeksi mainittujen kohdalla, oletteko jo saanut Espanjan ja Portugalin hallitusten laatimat uudelleensuuntaamissuunnitelmat ja milloin annatte ehdotuksenne Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Lopuksi: kalastusalalla halutaan tietää, sisältääkö komission suunnitelma määrärahoja alueiden taloudellisen toiminnan monipuolistamiseen, sillä mielestäni pelkkä jäsenvaltioille jo osoitettujen KOR-määrärahojen uudelleen jakaminen ja suuntaaminen tarkoittaa vain sitä, että otetaan toiselta ja annetaan toiselle. Sudre Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, yhdeksän asetusehdotusta, jotka on tänään annettu meidän käsiteltäväksemme, ovat ensimmäinen sarja toimenpiteitä, joita on tehty syrjäisimpien alueiden hyväksi sen jälkeen, kun Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohta tuli voimaan. Vaikka komissio ei olekaan vielä käsitellyt sellaisten jäsenvaltioiden laatimaa pyyntökokonaisuutta, joita asia koskee, nämä uudet ehdotukset ovat erityisen tärkeitä ja tarjoavat suurempia soveltamismahdollisuuksia. Mitä tulee rakenteellisiin toimiin, voimme olla iloisia, että komissio ehdottaa rakennerahastojen tukiosuuksien ja julkisten avustusten enimmäismäärien korottamista syrjäytyneiden alueiden hyväksi, vaikka tosiasiassa pyrkimyksenä onkin antaa näille alueille tilaisuus saada nyt sellaiset rahoitusosuudet, jotka ovat määrältään samansuuruisia kuin edellisenä ohjelmakautena voimassa olleet rahoitusosuudet. Olen kuitenkin pahoillani, että osuuksien korotus kohdistetaan pelkästään rajoittaviin investointiluokkiin, minkä seurauksena korotuksen merkitys supistuu huomattavasti, eivätkä syrjäisimmät alueet lopulta pysty palaamaan tilanteeseen, jossa ne olivat vuosina 19941999. Maataloutta koskevien ehdotettujen osuuksien uudelleentarkastelusta on korostettava, että se on osa hyvin rajallista talousarviotilannetta, mikä rasittaa voimakkaasti toimien sisältöä ja niiden merkitystä. Minusta on tärkeää muistuttaa, että Poseidon-ohjelman kokonaismäärää vähennettiin 25 prosenttia, toisin sanoen 46 miljoonasta 35 miljoonaan euroon vuoden 2001 talousarviossa, vaikka uudistuksen rahoittamiseen arvioitiin tarvittavan 55 miljoonaa euroa vuonna 2001. Puuttumatta näiden kaiken kaikkiaan oikeansuuntaisten ehdotusten yksityiskohtiin, haluan sanoa, että minusta on välttämätöntä, että 299 artiklan 2 kohta hyväksytään tämän tekstin oikeusperustaksi ja että näiden määräysten jatkuvuus varmistetaan, jotta voisimme korjata komission virheen, kun se viivytteli määräysten laadintaa, ja jotta välttäisimme kaikki mahdolliset keskeytykset rahoituksessa. Lopuksi kalatalouden ohjausvälinettä koskevan ehdotuksen osalta on tärkeää, että laivaston uusimista ja nykyaikaistamista koskevia poikkeusosuuksia voidaan soveltaa aina 16 metrisiin aluksiin asti. Tämä on olennaisen tärkeä asia Réunionin alueen kalastukselle. Pyydän teitä tukemaan näitä ehdotuksia samoin kuin kahta jättämääni tarkistusta. Casaca Arvoisa puhemies, onnittelen esittelijöitä, Miguel Angel Martínez Martínezia ja Bernard Poignant'ta, loistavasti tehdystä työstä. Rakennerahastojen tukiosuuksia koskevan asetuspaketin hyväksymisen ja Posei-ohjelmien tarkistamisen myötä ympyrä sulkeutuu syrjäisimpien alueiden maataloutta käsittelevän ja rakenteellisen lainsäädännön alalla. Azorien kannalta tämä asetuskokoelma tuntuu minusta ilahduttavalta ja sillä mahdollistetaan, että tämä alue voi jatkaa kulkuaan kohti eurooppalaisia kehitysmalleja. Onnittelen myös esittelijä Carmen Fraga Estéveziä hänen mietinnöstään. On syytä laajentaa ja kehittää tukea kalastajille ja kalastustoiminnalle, joka on kärsinyt siitä, ettei sopimusta Marokon kanssa uudistettu. Tässä yhteydessä haluan tuoda uudelleen esille vakavimman ongelman, jonka parissa Azorien talous nykyään kamppailee ja jolla on vaikutusta myös Madeiran talouteen: Atlantin päiväntasaajan alueelta Makaronesian saaristoon vaeltavien tonnikalojen määrän jyrkkä lasku. Se on välitöntä seurausta kalastuksen lisääntymisestä, erityisesti kymmenien nuotta-alusten toiminnan myötä; Euroopan komissio kannustaa niiden toimintaa Länsi-Afrikan aluevesillä, joilta tonnikala aloittaa vaelluksensa kohti Makaronesiaa. Euroopan komission on arvioitava välittömästi, mitä vaikutuksia sen politiikalla on niin Länsi-Afrikan aluevesiin, jossa sitä sovelletaan suoraan, kuin Azorien ja Madeiran kalastajayhteisöihin, samoin kuin Azorien tonnikalasäilykkeiden valmistukseen, jossa seuraukset näkyvät. Sen on alettava tukea liikakalastuksen ja kalastuksen teollistamis- ja saalistusmenetelmien sijasta kestävää kalastusta ja kalastajayhteisöjä. Fernández Martín Arvoisa puhemies, POSEI-ohjelmia ehdotettiin yli 10 vuotta sitten nykyisin syrjäisimmiksi alueiksi kutsuttujen alueiden kehittämisen tukivälineiksi. POSEI-ohjelmat, joista oli olemassa kolme versiota Ranskan, Espanjan ja Portugalin alueille ja departementeille, suunniteltiin ja toteutettiin osoituksena siitä, että neuvostolla ja komissiolla on poliittista tahtoa kehittää näitä alueita, jotka lukeutuvat syrjäisen sijaintinsa ja saaristoasemansa takia unionin epäsuotuisimpiin alueisiin. Perustamissopimuksen uuden 299 artiklan 2 kohdan myötä syrjäisimmillä alueilla on nyt vahva oikeusperusta, jonka perusteella komissio on ehdottanut uusia POSEI-ohjelmia. Tilanteessa, jolle lyö leimansa talous- ja rahaliiton toteuttamiseksi tehty vakaussopimus, komission esittämä rahoitus noudattaa täysin talousarvion neutraliteettia koskevia näkökohtia. Minun on sanottava, että Agenda 2000 -uudistuksesta koituneet säästöt riittävät lähes kaikkien ylimääräisten kustannusten kattamiseen. Komission ehdotukset kuitenkin osoittavat, että se on halukas noudattamaan viime vuosina antamiaan sitoumuksia, joista voitaisiin mainita esimerkkeinä vaikkapa Azorien naudanliha- ja maidontuotantoala tai Kanariansaarten tomaatintuotanto. Ratkaisematta on luonnollisesti vielä joitakin ongelmia, jotka koskevat esimerkiksi tiettyjä maatalouselintarviketeollisuuden tuotteita Kanariansaarten erityisessä hankintajärjestelmässä ja jotka on ratkaistava toimivaltaisessa hallintokomiteassa, sillä jos tilanne säilyy nykyisellään, tulosta ei voida pitää tyydyttävänä. Medina Ortega Arvoisa puhemies, komission jäsen Fischler puhuu täällä aivan kohta, joten voin kenties pyytää, että hän kiinnittäisi minuun huomiota voidakseen viimeistellä puheenvuoronsa. Haluaisin onnitella häntä ja kiittää komissiota sen kiinnostuksesta syrjäisimpiä alueita kohtaan sekä todeta, että parlamentin jäsenet ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä ehdotuksiin. Haluan niin ikään kiittää ja onnitella esittelijä Martínez Martínezia hänen työstään. Haluan kuitenkin ennen kaikkea mainita komission jäsen Fischlerille kolme tai neljä tarkistusta, jotka ovat erityisen tärkeitä. Viittaan tässä erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi annettuun asetukseen (ETY) N:o 1601/92 ja tarkemmin sanottuna tarkistuksiin 29-34, joilla tekstiin pyritään sisällyttämään tuet muiden julkisten tahojen kuin kuntien omistuksessa oleville metsille, sekä tarkistukseen 158, joka sekin koskee näille metsille myönnettäviä tukia. Espanjan viranomaiset tekivät mielestäni virheen, kun he eivät aikanaan pyytäneet tällaisia tukia, joten heidän on pyydettävä niitä nyt. Viittaan niin ikään tarkistuksiin 126 ja 127, jotka koskevat Kanariansaarten paikallisen teollisuuden suojelemista, ja lopuksi tarkistuksiin, joilla pyritään suojelemaan Kanariansaarten tomaattialaa, joka voi joutua suuriin vaikeuksiin Välimeren alueen maita koskevan yhteisön politiikan hahmottelun uudessa vaiheessa, sekä ehdotuksiin viinialan tukemisesta ja tuontitukien poistamisesta vastaavasti Kanariansaarille tuotavalta pöytäviiniltä ja nestemäiseltä maidolta, jotka voivat kilpailla Kanariansaarten tuotteiden kanssa. Olen loppujen lopuksi sitä mieltä, että komission ehdotus ja Martínez Martínezin mietinnöt ovat hyviä. Euroopan parlamentin olisi hyväksyttävä nämä ehdotukset, joista ei muuten ole esitetty täysistunnossa yhtään tarkistusta, sillä uskon, että suurin osa parlamentin jäsenistä pitää maatalouden valiokunnan hyväksymää tekstiä erittäin myönteisenä. Toivon, että komissio pystyy ottamaan huomioon ainakin osan keskeisistä tarkistuksista, kuten äsken mainitsemani tarkistukset. Fischler Arvoisa puhemies, arvoisat jäsenet, haluaisin ensiksi kiittää mietinnön esittelijää jäsen Martínez Martínezia ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, budjettivaliokunnan ja oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan jäseniä mietinnöistä, joissa käsitellään perusteellisesti ja rakentavasti syrjäisimpien alueiden monimutkaista kysymystä. Sallikaa minun mainita muutamia näiden alueiden haitoista kertovia lukuja. Kuudella syrjäisemmällä alueella seitsemästä tulot ovat henkeä kohden keskimäärin 40 ja 55 prosentin luokkaa Euroopan keskiarvosta eli unionin alhaisimpia. Viidellä näistä alueista työttömyysluvut, jotka ovat 21-37 prosenttia työikäisistä, ovat Euroopan unionin korkeimpia. Ensimmäinen ehdotus koskee rakennerahastojen osuutta. Tuen kokonaisarvoksi määrättiin - ja tämä on uutta - kaikille syrjäisemmille alueille 85 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Tuen kokonaisarvo nostettiin pienten ja keskisuurten yritysten investointien osalta 35 prosentista 50 prosenttiin. Toinen ehdotus koskee asetusta yhteisen maatalouspolitiikan toisen pilarin maa-alueiden kehityksestä. Ylärajaa EMOTR:n osuudelle maatilojen investoinneissa nostetaan tukikelpoisten investointikustannusten osalta 50 prosentista 75 prosenttiin ja jalostuksen ja markkinoinnin osalta 50 prosentista 65 prosenttiin. Lisäksi jatkossa myönnetään myös tukea metsiin ja maa-alueisiin, jotka ovat julkisten, paikallisten, alueellisten tai kansallisten viranomaisten omistuksessa. Ehdotukseen on lisäksi sisällytetty korotus kalastukseen suunnatun rahoitusvälineen tiettyihin tukiin. Kaikki tästä koituvat lisäkustannukset voidaan kattaa suunnitellulle aikavälille 2000-2006 myönnetyistä varoista. Olen iloinen, että parlamentti tukee periaatteessa komission ehdotuksia ja että eri valiokunnissa on syntynyt rakentavaa keskustelua. Voin myös yhtyä useisiin muutosesityksiin sillä ehdolla, että löydetään kohtuullinen ratkaisu. Tähän kuuluu enimmäistukien korottaminen koko elintarvike-alalle 65 prosenttiin ja pk-yrityksille 75 prosenttiin, mikäli investoinnit aloille ja yrityksiin vastaavat tiettyjä tavoitteiden asetteluja. Näistä asioista täytyy vielä päättää myöhempänä ajankohtana. Lisäksi tähän kuuluvat viljelyalaa koskevien toimenpiteiden ja kolmen muun jatkotoimenpiteen korotukset 85 prosenttiin ja enimmäistukien kaksinkertaistaminen viljelyalatoimenpiteiden osalta mikäli toimenpiteet koskevat herkkiä alueita Madeiralla ja Azoreilla. Olen samaa mieltä, että toimenpiteet tulevat voimaan takautuvasti 1.1.2000. Komissio pitää kuitenkin kiinni oikeusperustaa koskevasta näkökannastaan. 299 artiklan 2 kohtaa pitäisi soveltaa vain silloin, kun poiketaan sopimuksista ja oikeusperiaatteesta. Nyt puhun POSEI-ohjelman maataloutta koskevasta osasta. Tukitoimimenettelyjen arvioiminen edellisten ohjelmien perusteella on osoittanut, että tähänastisilla toimenpiteillä on kaiken kaikkiaan ollut myönteisiä vaikutuksia. Joitakin kohtia on kuitenkin useampaan otteeseen kritisoitu. Komission ehdotuksia laadittaessa otettiin huomioon sekä arviointi että tämä kritiikki. Mitkä ovat tärkeimpiä päätelmiä? Ensimmäiseksi paikallisen maataloustuotannon erityisen tukijärjestelyn ja erityisten tukien nykyisiä puitteita pitäisi vahvistaa ja parantaa. Toiseksi erityisiä tukitoimia täytyy vahvistaa, koska niiden tavoitteena on edelleen saattaa tuotantokustannukset syrjäisimmillä alueilla muun yhteisön kanssa samalle tasolle. Kolmanneksi tuoteluetteloa tarkistettiin ja luetteloon lisättiin muutamia eläinten ruokintatuotteita. Neljänneksi haluamme enemmän kilpailua toimittajien välille. Sen vuoksi otamme käyttöön sen periaatteen, että tuella on oltava vaikutusta Euroopan mantereen kuljetuskustannuksiin. Ja lopuksi viidenneksi pitäisi yhteiset markkinajärjestelyt maito- ja naudanliha-alalla sopeuttaa kolmen POSEI-asetuksen yhdenmukaistamiseksi. Komission on suhtautumisessaan muutosesityksiin nojauduttava talouden tasapainon periaatteeseen. Tästä on joka tapauksessa pidettävä kiinni. Kolmen POSEI-ohjelman menot voivat kuitenkin tasapuolisesti jaettuna nousta vuoteen 2005 mennessä 204,4 miljoonaan euroon. Ehdotuksen menot katetaan säästöillä. Komissio voi tämän vuoksi suostua vain siinä tapauksessa talouteen vaikuttaviin muutosesityksiin, että ne katetaan yhtä suurilla säästöillä. Sallikaa minun nyt päättää puheeni kohtiin, joista olen samaa mieltä. Voin tukea erityistoimien aloittamista kaikkien kolmansien maiden ranskalaisten alueiden tuotteille, ei siis vain kehitysmaista ja muilta merentakaisilta alueilta tuleville tuotteille. Tuen myös pysyviä aikarajoja POSEIDOM-ohjelman joidenkin artiklojen täytäntöönpanolle Azorien ja Madeiran välisen kaupan mahdollistamiseksi ja jatkuvuuden takaamiseksi erityisen tukijärjestelyn piiriin kuuluvien tuotteiden osalta. Azoreilla ja Madeiralla voidaan tietyillä ehdoilla laajentaa hybridilajia käyttävää viininviljelyä. Teurasnautojen tuonnin tukeminen voitaisiin liittää laajaan Kanariansaarten karjankasvatustukiohjelmaan. Lopuksi siirtymäkauden toimenpiteitä pitäisi vahvistaa jatkuvuuden takaamiseksi. En voi myöskään tässä tapauksessa tukea 292 artiklan 2 kohtaa. Nyt vielä lyhyesti kalastusta koskeviin mietintöihin. Haluaisin rajoittaa käsittelyni vain muutosesityksiin, jotka teidän pitääkin tuntea, koska niistä toimitetaan kohta nyt äänestys. Kaksi ensimmäistä muutosesitystä koskee oikeusperustaa. Koska saman oikeusperustan täytyy päteä koko toimenpidepakettiin, komission on käytettävä ehdotuksessaan 37 artiklaa. 299 artiklaa pitäisi soveltaa vain silloin, kun suunnitellaan sopimuksesta poikkeamista. Tässä tapauksessa kysymys ei ole siitä. Kolmannen muutosesityksen voin hyväksyä. Muutosesitykset 4 ja 6 koskevat kalastuksen ongelmia ja mukavuusliputusta. Tähän viitattiin keskustelussa. Tässä asiassa olemme kanssanne täysin samaa mieltä. Haluaisin jopa ilmaista selkeästi tukeni sille, että parlamentilla on tässä asiassa selkeä asema. Haluamme ratkaista tämän ongelman tekemällä uuden muutoksen - joka on jo valmisteilla - asetukseen 27/92. Toimitamme ehdotuksen lähipäivinä parlamentille ja neuvostolle. Haluaisin huomauttaa viidennestä muutosesityksestä, että tässä kysymyksessä neuvostossa vallitsee laaja enemmistö kompromissiratkaisun puolesta. Tämä kompromissi olisi komission kannalta hyväksyttävä, koska tuo osa aluksista kuuluu "pienen rannikkokalastuksen" piiriin ja haittavaikutukset ovat vältettävissä. Perinteinen rannikkokalastus ei myöskään vaaranna kalakantoja. Viidennessä muutosesityksessä ehdotatte, että mainittujen alusten ajanmukaistamista ja uudistamista laajennetaan ja korotetaan kansallisten ja yhteisön toimien rahoituseriä kaikkien alusten osalta. Emme voi hyväksyä muutosesitystä 5, koska olemme sitä mieltä, että meidän ei pitäisi enää edistää EU-alusten liiallista rahoittamista. Voin hyväksyä muutosesitykset 7 ja 8. Nyt vielä aivan lyhyesti jäsen Fraga Estévezin mietinnöstä. Käsitellyssä ehdotuksessa on kysymys Nizzan Eurooppa-neuvoston tehtäväksi antamien toimenpiteiden ensimmäisestä osasta. Tämänpäiväinen ehdotus täyttää yhden Nizzan määräyksistä, nimittäin nykyistä tukijärjestelyä pidennetään ensinnäkin 30. kesäkuuta saakka. Nizzan sopimuksen toisesta osasta päätämme komissiossa samoin vielä kesäkuussa. Tässä luonnoksessa neuvoston asetukseksi ehdotamme useita KOR-säännöistä poikkeamisia ja erityisiä toimenpiteitä, joille on suunniteltu lisärahoitusta. Koska tämä ehdotus ei voi mennä neuvostolle ennen syksyä, voimme tukea muutosesitystänne, nimittäin tämänpäiväistä ehdotusta pidentää tukia kyseessä oleville kalastajille ja varustajille vuoden loppuun saakka. Pidän tätä aiheellisena sosiaalisista syistä. Toivon, että hälystä huolimatta asiasta kiinnostuneet kuulivat selvitykseni ja kannanottoni. Kiitän teitä tarkkaavaisuudesta! Balfe Arvoisa puhemies, ymmärtääkseni tämänpäiväisen istunnon alussa käytettiin puheenvuoro matkatoimistosta ja siitä, että nykyisen henkilökunnan on määrä tehdä tietä uudelle yritykselle. Haluan tehdä selväksi, että kvestoreita ei ole kuultu tästä muutoksesta. Näin olisi pitänyt tehdä, ja kvestoreita luvattiin kuulla ennen tarjouskilpailun ratkaisemista, mutta näin ei käynyt. Olen onnistunut puhumaan tähän asti ainoastaan Mary Banottin kanssa, mutta voin vakuuttaa teille, että me otamme tämän asian esille. Corrie Arvoisa puhemies, puheenvuoroni liittyy komission jäsen Fischlerin puheen jälkeen tekemäänne huomautukseen. Mielestäni meteli tässä istuntosalissa on todellinen häpeä. Tiedän kaikkien puhemiesten yrittävän epätoivoisesti lopettaa sen. Ehdotan, että puhemiehistö harkitsee viiden minuutin tauon pitämistä komission jäsenten puheenvuorojen ja äänestyksen välillä. Emme voi jatkossa sallia komission jäseniä kohdeltavan tällä tavoin. Puhemies Olen täysin samaa mieltä. Asialle on tehtävä jotain. Me näytämme häpeällistä esimerkkiä. Enpä tiedä, mitä ihmiset yleisölehterillä mahtavat ajatella parlamentista. ÄÄNESTYKSET 1. ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 3763/91 muuttamisesta rakenteellisiin kysymyksiin liittyvien toimenpiteiden osalta (KOM(2000) 774 - C5-0748/2000 - 2000/0307(CNS)) 2. ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 1600/92 muuttamisesta rakenteellisiin kysymyksiin liittyvien toimenpiteiden osalta (KOM(2000) 774 - C5-0749/2000 - 2000/0308(CNS)) 3. ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 1601/92 muuttamisesta rakenteellisiin kysymyksiin liittyvien toimenpiteiden osalta (KOM(2000) 774 - C5-0750/2000 - 2000/0309(CNS)) (Parlamentti hyväksyi perättäisissä äänestyksissä kaikki kolme lainsäädäntöpäätöslauselmaa.) Miguel Angel Martínez Martínezin laatima maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietintö (A5-0197/2001) 1. ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien hyväksi (KOM(2000) 791 - C5-0744/2000 - 2000/0313(CNS)) 2. ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi (KOM(2000) 791 ja KOM(2001) 156 - C5-0745/2000 - 2000/0314(CNS)) 3. ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi (KOM(2000) 791 - C5-0746/2000 - 2000/0316(CNS)) 4. ehdotuksesta neuvoston asetukseksi naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1254/1999 muuttamisesta (KOM(2000) 791 - C5-0747/2000 - 2000/0317(CNS)) (Parlamentti hyväksyi perättäisissä äänestyksissä kaikki neljä lainsäädäntöpäätöslauselmaa.) Bernard Poignant'n laatima kalatalousvaliokunnan mietintö (A5-0189/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta (KOM(2000) 774 - C5-0751/2000 - 2000/0310(CNS)) (Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.) Carmen Fraga Estévezin laatima kalatalousvaliokunnan mietintö (A5-0190/2001) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 tietyistä säännöksistä poikkeamisesta (KOM(2001) 62 - C5-0077/2001 - 2001/0035(CNS)) (Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.) Gerardo Galeote Quecedon laatima ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan mietintö (A5-0199/2001) komission tiedonannosta ulkomaanedustuksen kehittämisestä (KOM(2000) 456 - C5-0629/2000 - 2000/2292(COS)) Galeote Quecedo (PPE-DE). (ES) Arvoisa puhemies, tämä mietintö on laadittu Hughes-menettelyn mukaisesti, ja budjettivaliokunnasta on ilmoitettu meille, että 3 ja 12 kohta, joissa viitataan ulkomaanedustuksen lisähenkilöstöön, sekä 28 kohta, jonka budjettivaliokunta on esittänyt ja jonka mukaan lisähenkilöstön pyytäminen on perusteltua vain nykyisen talousarvion puitteissa, ovat ristiriidassa keskenään. Jotta ulkoasioiden valiokunnan ehdotus ja budjettivaliokunnan ehdotus voitaisiin sovittaa yhteen, esitän suullista tarkistusta, jossa täsmennetään, että 28 kohdassa tarkoitettuja talousarviorajoituksia sovelletaan 3 ja 12 kohdassa pyydettyyn henkilöstöön, ja haluan ehdottaa tätä poikkeuksellisesti ennen äänestystä, jotta voitaisiin vahvistaa, että parlamentin eri ryhmät eivät vastusta tätä ehdotusta, jolloin sosialistiryhmä voisi peruuttaa pyynnön äänestää erikseen 3 ja 12 kohdasta. Puhemies Kiitos, tämä oli selkeä ja hyödyllinen puheenvuoro. (Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.) Rolf Linkohrin laatima teollisuus-, ulkomaankauppa, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietintö (A5-0163/2001) komission tiedonannosta Euroopan unionin öljynsaannista (KOM(2000)631 - C5-0739/2000 - 2000/2335(COS)) (Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)Puhemies. Äänestykset ovat päättyneet. ÄÄNESTYSSELITYKSET Hughesin mietintö (A5-0196/2001) Fatuzzo Arvoisa puhemies, minulla oli eilen vieraana Euroopan parlamentissa vaimoni ja sisareni lisäksi myös äitini, Maria Fatuzzo, joka seurasi parlamentin työskentelyä ja sanoi minulle: "Mutta poikani, sinä annat liikaa äänestysselityksiä. Sinun pitää vähentää niitä!" Niinpä - äiti on aina äiti - tänään annankin vain kuusi äänestysselitystä viidentoista sijaan. Ensimmäinen koskee Hughesin mietintöä, johon liittyy muun muassa nimi Galileo Galilei, joka on satelliittinavigointijärjestelmä, jolla tullaan toivon mukaan seuraamaan kuorma-autoja ja valvomaan, miten ne noudattavat ajoaikasäännöksiä, jotka on perustellusti määritelty jäsen Hughesin mietinnössä. Puhemies Paljon kiitoksia, ja kertokaa terveiseni äidillenne. Kauppi Arvoisa puhemies, haluan käyttää äänestysselityksen äänestyskäyttäytymisestäni Hughes-mietinnön yhteydessä. Äänestin kaikkia valiokunnan tarkistuksia vastaan. Mielestäni niillä tarkistuksilla ei ole mitään tekemistä työturvallisuus-, tieturvallisuus- eikä terveysaspektien kanssa, vaan kyse on ainoastaan pienten ja keskisuurten yritysten kuljetusyrittäjien aseman vaikeuttamisesta. Meillähän on tänä päivänä jo ajo- ja lepoaika-asetus 3820/85, joka säätelee myös pienten kuljetusyrittäjien sopivia ajo- ja lepoaikoja. Tässä direktiivissä puhutaan kokonaistyöajasta, ja minusta on pöyristyttävää, että Euroopan parlamentti yrittää säädellä yksityisen yrittäjän oman yrityksensä hyväksi tekemää kokonaistyöaikaa, ja äänestin ehdottomasti kaikkia näitä tarkistuksia vastaan. MacCormick Arvoisa puhemies, eilisessä keskustelussa muutama puhuja unionin etäisistä osista kiinnitti huomion niihin mahdollisesti vakaviin seurauksiin, joita tällä uudella lailla olisi syrjäisten alueiden kannalta. Jäsen Hudghton esimerkiksi kiinnitti huomion niiden kuljettajien ongelmiin, jotka tulevat Hebrideiltä Skotlannin mantereelle ja jatkavat siitä eteenpäin. Jäsen Kauppi esitti muistaakseni samankaltaisen puheenvuoron Suomesta, ja muut kollegat puhuivat Portugalista. Meille kerrottiin keskustelun aikana, että tarkoitus on saada aikaan sovittelumenettely ja saavuttaa siten kompromissiratkaisu komission ja parlamentin välillä. Äänestin niin kuin äänestin siinä toivossa ja odotuksessa, että parlamentin valtuuskunta sovittelukomiteassa ottaa asianmukaisella tavalla huomioon unionin etäisten osien tähän lakiin liittyvät, erittäin vakavat ongelmat. Bordes, Cauquil ja Laguiller . (FR) Äänestimme mietinnöstä, joka koskee niin sanottujen itsenäisten kuljettajien työajan ja ajoajan rajoittamista, ja tämän työntekijäryhmän olemassaolo tarjosi vielä tähän päivään asti mahdollisuuden kiertää alaa koskevaa lakia. Niinpä moitimme sitä, että tauot jätetään työajan ulkopuolelle, vaikka kuljettaja ei voikaan käyttää taukoaikaa haluamallaan tavalla. Emme myöskään voi hyväksyä, että sen jälkeen kun on vahvistettu, että "yötyötä tehtäessä päivittäinen työaika on enintään kahdeksan tuntia kullakin 24 tunnin ajanjaksolla" perään lisätään, että työaika voi olla enintään kymmenen tuntia vain, jos kahdeksan tunnin päivittäinen keskiarvo ei ylity viiteajanjaksolla. Emme voi hyväksyä, että työaika lasketaan "keskimääräisesti", sillä tiettynä päivänä kumuloitunut väsymys huolimatta kahdeksan tunnin enimmäismäärästä ei vähene kuukausi- tai vuosikeskimäärän ansiosta, mikä vaarantaa sekä kuljettajan että muiden tienkäyttäjien turvallisuuden. Bushill-Matthews . (EN) Yhdistynyttä kuningaskuntaa edustavat konservatiivijäsenet äänestivät jäsen Hughesin tarkistuksia vastaan syistä, jotka esitin puheenvuorossani keskustelun yhteydessä. Me äänestimme kuitenkin esittämäni tarkistus 23:n puolesta, vaatien perusteellisen kaupallisten vaikutusten arvioinnin tekemistä ja julkaisemista kolmen vuoden sisällä tämän direktiivin hyväksymisestä. Me teimme näin huolimatta komission jäsen Palacion eilisen keskustelun päätteeksi esittämästä rehellisesti sanoen törkeästä kommentista, jonka mukaan hän ei "tietenkään" voisi hyväksyä tätä tarkistusta, sillä se olisi kohtuuton hallinnollinen taakka! Hughesin tarkistukset - jos neuvosto hyväksyy ne - lisäisivät itsenäisten ammatinharjoittajien sekä pk-yritysten taakkaa. Siksi on erityisen tärkeää, että sellaisiin yrityksiin kohdistuvat vaikutukset tunnistetaan ja arvioidaan perusteellisesti aikaisessa vaiheessa, jotta voidaan harkita direktiivin tarkistamista uudelleen. Figueiredo . (PT) Euroopan komission ehdotusta, josta jätetään pois itsenäiset kuljettajat, ei voida hyväksyä, koska siinä kyseenalaistetaan yhteisen liikennepolitiikan tärkeitä tavoitteita. Ehdotuksen järjestelyllä vääristetään kilpailua ja heikennetään siten tieturvallisuutta eikä edistetä palveluiden laatua. Siksi Hughesin mietinnössä esitetty kanta, jonka puolesta äänestimme, on äärimmäisen tärkeä, vaikka keskustelun aikana esittämiämme ehdotuksia ei hyväksyttykään kokonaisuudessaan. Mielestämme on tärkeintä, että itsenäiset kuljettajat otetaan mukaan direktiivin välittömään soveltamisalaan tai että se tapahtuu vähintäänkin mahdollisimman pian. Vain siten voidaan varmistaa tieturvallisuuden edistäminen ja välttää kilpailuedellytysten vääristyminen. Krivine ja Vachetta . (FR) Tämä mietintö on ensimmäinen, vaikkakin varovainen askel kohti tarvetta säännellä maantiekuljetusalaa, jossa sekä palkattuja että itsenäisiä työntekijöitä riistetään viimeiseen asti ja jossa meriliikenteen tapaan on luotu oikea mukavuusjärjestelmä: yritysten pääpaikat ovat unionin ulkopuolella ja aluksiin, autoihin sekä miehistöön sovellettavat käytännöt ovat kaikkien työoikeussääntöjen ja -sopimusten ulkopuolella. Euroopan pitää ryhtyä parantamaan nykyisiä lainsäädäntöjä ja erityisesti tarkastella uudelleen asetusta 3820/85, ja samoin sen pitää soveltaa unionin työntekijöiden kohdalla parempia sosiaalietuja työajan ja yötyön osalta. Direktiivin ulkopuolelle ei pidä jättää yhtäkään maata eikä yritystä, eikä minkäänlaisia poikkeuksia pidä myöntää. Jotta unioni onnistuisi saamaan aikaan sen, että kaikki soveltavat lainsäädäntöä, sillä pitää olla käytössään tarvittavat henkilö- ja rahoitusresurssit, ja ennen kaikkea pitää palkata riittävä määrä päteviä työntarkastajia ja -valvojia. Tällä hetkellä kuljettajan työaika voi olla jopa 6070 tuntia, josta vähintään 50 tuntia kuluu ratissa. Työajaksi ei pidäkään katsoa pelkästään ajoaikaa vaan kaikkia muitakin tehtäviä. Yötyötä pitää siis vähentää tuntuvasti kahdeksan tunnin ajoaika on edelleen liian pitkä kuljettajille pitää maksaa työtä vastaavaa korvausta, ja yötyön tekeminen pitää rajoittaa tiettyjen tavaroiden kuljettamiseen. Lopuksi itsenäisiin autonkuljettajiin
{'language': 'fi'}