Euroopa Ülemkogu 13.-14. detsembri 2007. aasta Brüsseli kohtumise tulemused - eesistujariik Portugali poolaasta tegevus (arutelu) President Järgmisena käsitletakse nõukogu ja komisjoni avaldusi Euroopa Ülemkogu 13.-14. detsembri kohtumise tulemuste kohta ja aruannet eesistujariik Portugali poolaasta tegevuse kohta. Lubage mul kõigepealt avaldada siirast tänu Portugali presidendile ning avaldada tunnustust Portugali eesistumise edukuse puhul. Kuigi mul pole siinkohal võimalik üles lugeda kõiki, soovin siiski nimetada mõnda esindajat: nõukogu eesistuja, peaminister José Sócrates, välisminister Luís Amado, riigisekretär Manuel Lobo Antunes ning muidugi ka suursaadik Álvaro Mendonça e Moura. Palju tänu teile ja kõigile teid abistanud kolleegidele. Minu siiras tänu ka Euroopa Komisjonile ja komisjoni presidendile José Manuel Durão Barrosole. Samuti soovin siinkohal taas korrata (mida ütlesin lühidalt juba Euroopa Ülemkogule), et üheks põhjuseks, miks me oleme suutnud jõuda tulemuseni olulises Galileo projekti küsimuses, on see, et Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament on teinud suurepärast koostööd ning koos Portugali eesistumisega oleme lõpuks suutnud saavutada hea tulemuse. Selles osas palju tänu ka komisjonile. Daamid ja härrad, möödunud nädal oli väga sündmusterohke. Kõigepealt kirjutati kolmapäeval Euroopa Parlamendis Strasbourgis alla ELi põhiõiguste hartale, sellele järgnes reformilepingu allkirjastamine neljapäeval Lissabonis ja lõpuks toimus reedel Brüsselis tippkohtumine. Nõukogu eesistuja hr Sócrates, pean ütlema, et lepingu pidulik allakirjutamine Hieronymuse kloostris Lissabonis oli väga kaunis ning väljendas sümboolselt meie ühiseid huve. Me loodame, et kõik parlamendid ja rahvad järgivad nüüd Ungari eeskuju ja võtavad samuti lepingu kiiresti vastu. José Sócrates Hr president, komisjoni president, daamid ja härrad, eesistujariik Portugal ja siinkõneleja on jõudnud hetkeni, mil meil tuleb parlamendile meie eesistumise kohta aru anda, ning me oleme seisukohal, et oleme oma kohustuse täitnud. Ma usun, et nõustute minu väitega, et Euroopal ja eurooplastel on põhjust viimase poolaasta jooksul toimunud poliitiliste arengutega rahul olla. Olen tõepoolest veendunud, et Euroopa on praegu tugevam, enesekindlam ja usaldusväärsem. Kuus kuud hiljem on see parem Euroopa; parem nii iseenda kui ka kogu ülejäänud maailma suhtes. Hr president, daamid ja härrad, olete hästi kursis Portugali eesistumisperioodiks seatud kolme prioriteediga. Tuletan siinkohal meelde, et nendeks prioriteetideks olid aluslepingu heakskiitmine ning ELi-Brasiilia ja ELi-Aafrika tippkohtumine. Nagu ma ütlesin Portugali eesistumisperioodi alguses, on need kolm prioriteeti olnud esmatähtsad juba algusest peale. Mul on väga hea meel teile öelda, et oleme saavutanud kõik poolaastaks seatud eesmärgid. Kuid alustagem kõige olulisemast eesmärgist, milleks oli leping. Leping, Euroopa uus alusleping. See on alati olnud esmatähtis eesmärk ning uus, Lissabonis allkirjastatud ja Lissaboni lepinguks nimetatud leping toob Euroopa välja institutsioonilisest ummikseisust ning lahendab Euroopa institutsioonilise kriisi. Peab ütlema, et mitte ükski usaldustegur polnud Euroopa projekti, eurooplaste ja Euroopa majanduse seisukohast tähtsam kui selle ummikseisu ja kriisi ületamine. See leping pakub samuti lahendust kolmele peamisele Euroopa ees seisvale ülesandele. Esiteks, Euroopa kodanike õiguste tagamine. Lepingu ülesandeks on kinnitada poliitilise projekti aluseks olevaid väärtusi ning põhiväärtuste ja Euroopa kodanike õiguste tagamine on sätestatud põhiõiguste hartaga, mille me parlamendis välja kuulutasime, kuid mis omandas juriidilise jõu pärast selle lisamist Lissaboni lepingusse. See oli esimene ülesanne. Teiseks oli tõhustada Euroopa võimet võtta vastu otsuseid. Iga Euroopat tundev inimene mõistab selgesti, et 27 riigiga Euroopa vajas olemasolevate eeskirjade muutmist. See tähendab, et eeskirju tuli muuta, säilitades samas nende demokraatlikkuse, ning samal ajal suurendada institutsioonide suutlikkust täita otstarbekamalt ja tõhusamalt uue maailma ülesandeid kõigi eurooplaste hüvanguks. Seda ülesannet käsitletakse ka Lissaboni lepingus. Viimaseks ülesandeks oli tagada tugevamad ja suurema teovõimega institutsioonid ja organid, kes tuleksid toime Euroopa ees seisvate uute nõudmiste täitmisega. Seda ülesannet käsitleb nüüd ka Lissaboni leping. Kui püüaksime esitada Lissaboni lepingu kokkuvõtte, siis on praegu selleks sobiv hetk. See on leping, mis täidab kolme peamist ülesannet: muuta Euroopa poliitiliseks projektiks, mis rajaneb väärtustel ja tagab Euroopa kodanikele nende õigused; tagada Euroopa, kus suudetakse paremini vastata tänapäeva väljakutsetele ning kus on loodud tingimused tõhusamaks otsustamiseks, ning Euroopa, mille institutsioonid on piisavalt tugevad, et viia ellu Euroopa püüdlusi ja vastata maailma ootustele Euroopa suhtes. See leping on olulise tähtsusega Euroopa jaoks, kuid samuti muudab see leping Euroopa tugevamaks, tugevdades nii kogu maailma. See leping pole oluline mitte üksnes eurooplaste või Euroopa majanduse seisukohast, ta annab maailmale selgesti märku Euroopa taastulemisest ning jätkab Euroopa projekti elluviimist vormis, mis võiks olla inspiratsiooniks mitmel mandril kogu maailmas. Leping: see esmatähtis eesmärk saavutati ajal, kui eesistujariigiks oli Portugal. Kuid kuigi alusleping oli ilmselt meie suurim panus Euroopa tugevdamisse, soovin rõhutada ülejäänud kahte prioriteeti. Esiteks, Brasiilia tippkohtumine. Miks Brasiilia? Sellel lihtsal põhjusel, et ELi välispoliitikas oli juba oma koht iga-aastastel tippkohtumistel India, Venemaa ja Hiinaga, kuid seni polnud toimunud iga-aastast tippkohtumist Brasiiliaga. Nimetatud tippkohtumisega kinnitame strateegilist partnerlust ning muudame ELi välispoliitika ühtsemaks ja arusaadavamaks poliitikaks. Nüüd on meil poliitilised suhted nelja BRIC riigiga - Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina - mis aitab kaasa Euroopa osalemisele globaalses poliitikas. See tippkohtumine Brasiiliaga ning loodud strateegiline partnerlus on edendanud Euroopa välispoliitikat ning loonud paremad tingimused Euroopa majanduse toetamiseks ning Euroopa projekti väärtuste ja eesmärkide kinnitamiseks. Kolmandaks, Aafrika tippkohtumine. Me võtsime ette Aafrika tippkohtumise, olles teadlikud meie ees seisvatest raskustest, kuid me ületasime need, kuna algusest peale oli selge, et meil oli õigus selles, et Euroopa on seitsme aasta jooksul maksnud lõivu poliitilise dialoogi puudumise tõttu Aafrikaga ning et see on halb nii Aafrika, Euroopa kui ka kogu maailma jaoks. Polnud mingit põhjust, miks me ei peaks arendama laiapõhjalist ja globaalset poliitilist dialoogi Aafrikaga. Võib-olla muutis Portugali tundlikkus selle vea paremini nähtavaks. Me parandasime selle vea Aafrika tippkohtumisega. Tippkohtumine oli edukas, kuna esimest korda kogu maailma ajaloos jõudsid Euroopa ja Aafrika ühise strateegia loomiseni. Ärge laske end eksitada; see pole Euroopa poolt Aafrika jaoks loodud strateegia ega vastupidi. Ei, see on mõlema kontinendi ühine strateegia ning selle ühise strateegia järgimise aluseks on viis põhiküsimust, mis on tähtsad mõlema kontinendi jaoks: rahu ja turvalisus, kliimamuutused, inimõigused, valdkonnad, mis - vabandage, unustasin väga olulise valdkonna, nimelt migratsiooni - need on viis põhiteemat poliitilises dialoogis Aafrikaga, mis puudutab, nagu ma juba mainisin, Aafrikat, Euroopat ja ka kogu maailma. Kuid me ei piirdunud ainult ühise strateegia vastuvõtmisega, me kehtestasime ka tegevuskava ning mehhanismi strateegia elluviimiseks ning praegu on käsil Euroopa Komisjoni ja Aafrika Liidu ühise institutsiooni, Aafrika Liidu Komisjoni moodustamine, mis annab koostöövõimaluse kokku lepitud eesmärkide elluviimiseks. Daamid ja härrad, ma olen kindel, et iga nende teemadega kursis olev isik, kes on huvitatud inimõigustest, kliimamuutustest, migratsioonist ja sisserändajate kaitsmisest, turvalisuse arendamisest, tunneb head meelt nähes, et Euroopa ja Aafrika on lõpuks loonud poliitilise raamistiku läbirääkimisteks ja dialoogiks. Ma ei kahtle vähimalgi määral selles, et Euroopa välispoliitika on Aafrika tippkohtumisest alates parem ja rikkam ning seetõttu on mul hea meel teile öelda, et kuue kuu jooksul oleme õnnestunult ületanud takistusi, ummikseise ning eelarvamusi, mistõttu saame täna, Portugali eesistumisperioodi lõppedes öelda, et Euroopa on muutunud tugevamaks, seda mitte ainult sisepoliitiliselt, vaid ka välispoliitiliselt. Praeguseks oleme kujundanud ühtse poliitika BRIC riikide suhtes ning alustanud poliitilist dialoogi Aafrikaga, mille puudumine viimastel aastatel oli viga kõigi välissuhetega tegelevate isikute arvates. Leping ning Brasiilia ja Aafrika tippkohtumised on saavutused, saavutused Euroopa hüvanguks, kuid - daamid ja härrad, hr president - ma pean ütlema, et siinkohal pole piisavalt aega esitada kas või ainult kokkuvõtlikku ülevaadet kõigist Portugali eesistumisperioodi jooksul tehtud saavutustest, kuid sellegipoolest soovin teile lühidalt öelda, et eesistujariik on jätnud oma jälje Euroopa agenda põhipunktide tagamisse ning ma soovin alustada vabaduste tagamisest. Põhiõiguste harta väljakuulutamisega jättis eesistujariik oma jälje Euroopa agendas sätestatud vabaduste tagamisse; see oli Euroopa projekti jaoks otsustav hetk ning, nagu eespool on öeldud, andis Lissaboni leping põhiõiguste hartale ka juriidilise jõu. Samuti õnnestus meil Portugali eesistumisperioodil kehtestada surmanuhtlusevastane Euroopa päev, mis austab Euroopa väärtusi ning annab maailmale selgesti märku sellest, et Euroopa väärtustab elu ning astub välja selle kaitseks. Samuti soovin juhtida teie tähelepanu asjaolule, et Portugali eesistumisperioodil jõudis ÜRO Peaassamblee kolmas komitee kokkuleppele surmanuhtluse moratooriumi suhtes ning selle kokkuleppe aluseks oli traditsioone ja väärtusi austav Euroopa vastavasisuline ettepanek. Lisaks sellele soovin ma vabaduste kaitse puhul tõsta esile Portugali kui eesistujariigi poolt tehtud jõupingutusi liikumisvabaduse laiendamiseks uutele liikmesriikidele. 21. ja 22. detsembril on mul koos Euroopa Komisjoni presidendi ja mitme ministriga võimalus olla piiridel kontrolli tühistamise juures, kui üheksa riiki liituvad Schengeni alaga, mis tähendab, et neile, kes soovivad olla Euroopa kodanikud, tagatakse liikumisvabadus ning samas ka turvalisus. Siinkohal on hea nimetada infosüsteemi SISone4all, sest just Portugali järjekindlal nõudmisel tühistatakse 31. detsembril 2007 kontroll ELi sisepiiridel ning just Portugali minister oli see, kes ei nõustunud väitega, nagu oleks võimatu ühendada uute riikide andmebaasid Schengeni süsteemi andmebaasiga, lisaks pakkus selle probleemi tehnilise lahenduse välja just Portugali ettevõte. Viibime 21. ja 22. detsembril nendes riikides ning saame avaldada heameelt selle üle, et Portugal on panustanud oma tehnoloogiat ja Portugali riigi poliitilist tahet, et aidata neil riikidel tagada oma kodanikele täielik liikumisvabadus, mille poole püüdlevad kõik Euroopa rahvad. Ma olen pärit riigist, mis on seda hetke juba kogenud; ma mäletan hetke, mil tühistati kontroll Portugali ja Hispaania vahelisel piiril, ning me tundsime esimest korda, et kuulume tõepoolest Euroopa ühisesse perre. Seega, kui lõppenud eesistumisperioodi sümboolselt millegagi tähistada, siis võiks selleks olla Portugali ja teiste riikide poliitikute ning komisjoni presidendi kohalviibimine piiridel kontrolli tühistamise hetkel, aidates nii kaasa Euroopa unelma realiseerimisele ning püüdlusele tagada liikumisvabadus ja turvalisus, mida esindab Schengeni ala. Lisaks vabaduse tagamisele oleme oma jälje jätnud ka sotsiaalküsimustesse. Siinkohal meenutan kõigile, et just Portugali eesistumisperioodil saavutati Euroopa ametiühingute ja tööandjate liitude vahel olulise tähtsusega kokkulepe, millega sätestatakse Euroopa tööturuga seotud ülesanded. Samuti jõudsid kõik riigid möödunud eesistumisperioodil kokkuleppele ühiste paindlikkuse-turvalisuse põhimõtete (sisemise paindlikkuse mõõde) suhtes, mis on tõukejõuks Euroopa mudeli edendamisele, ühendades endas konkurentsi tagamiseks vajaliku paindlikkuse ja Euroopa sotsiaalsele mudelile iseloomuliku töötajate turvalisuse. Lõpuks soovin ma seoses sotsiaalküsimustega esile tõsta migratsioonipoliitikale pööratud tähelepanu ulatust. Kuue kuu jooksul panime sellele küsimusele suurt rõhku. Korraldasime Lissabonis rahvusvahelise konverentsi, kuna meie eesmärk oli ja on aidata kaasa Euroopa migratsioonipoliitika laiapõhjaliste suuniste kehtestamisele või sätestamisele. Viimasel Ülemkogul oli komisjoni presidendil võimalus esitada komisjonile dokument, millega määratakse kindlaks nimetatud poliitika alused; migratsioonipoliitika, millel on kolm põhisammast: sisserändajate kaasamine, ebaseadusliku sisserände vastu võitlemine ja koostöö tegemine päritoluriikidega, et rändevooge reguleerida ja seeläbi sisserändajaid kaitsta. See on teetähiseks Euroopa sotsiaalküsimustes ning Portugal tunneb uhkust selle üle, et sai aidata kaasa Euroopa migratsioonipoliitika edendamisele. Portugal eesistujariigina jättis oma jälje ka majandusküsimustesse. Siinkohal pean silmas, nagu Euroopa Parlamendi president ütles, meie heakskiitu Galileo projektile, mis oli juba mitmeks aastaks venima jäänud, kahjustades seeläbi Euroopa mainet ning saates kogu maailmale selge sõnumi, nagu ei suudaks Euroopa sellises otsustava tähtsusega valdkonnas oma projektiga toime tulla. Nimetatud Galileo projekt on üks infrastruktuuri projektidest, mis aitab parandada Euroopa mainet maailmas ning toetab Euroopat tiheda konkurentsiga telekommunikatsioonivaldkonnas. Seetõttu oleme väga uhked selle üle, et Portugali eesistumisperioodil ja minister Mário Lino eestvedamisel jõuti lõpuks vastava kokkuleppeni, mis eristab Euroopat ja Euroopa projekti. Majandusküsimustega seoses soovin tõsta esile ka meie panust üleeuroopalisse merenduspoliitikasse, kuna merekeskkonna strateegia raamdirektiiv on peamiseks tingimuseks Euroopa järjepideva lähenemise tagamiseks kõikide riikide vahel merendusküsimustes. Mis puudutab energiat ja kliimamuutusi, siis soovin rõhutada vaid kahte punkti: esiteks, energiatehnoloogia strateegilise plaani koostamine. Tegemist on põhipunktiga, mis annab märku Euroopa ambitsioonidest antud valdkonnas ning tahtest investeerida võimalikult palju innovatsiooni ja teadustöösse, et tulevikus meie ees seisvatele väljakutsetele vastata. Samuti soovin ära märkida Portugali eesistumisperioodi ajal sõlmitud Bali kokkuleppe, mis praegusel hetkel annab meile selged juhised läbirääkimisteks, mis aitaksid meil 2009. aastal jõuda kliimamuutusi puudutava globaalse kokkuleppeni. Lõpetuseks, mu daamid ja härrad, oleme jätnud oma jälje ka Euroopa Liidu tulevikku puudutavates küsimustesse, eelkõige selles osas, mis puudutab viimasel Ülemkogul heaks kiidetud üleilmastumise deklaratsiooni. See deklaratsioon hõlmab järgmist: esiteks, Euroopa on lahendanud oma institutsioonilised probleemid ning loodab nüüd ületada muutuva maailma väljakutsed, et leida oma juhtpositsioon institutsioonilise reformi elluviimisel, käsitleda haridust, koolitust ja teadustööd keskse küsimusena Euroopa rolli kujundamisel globaliseeruvas maailmas, kuid samuti võidelda kõigi maailma ähvardavate keskkonnaprobleemide vastu. Euroopa üleilmastumise käsitlemine tähendab, et Euroopa on jõudnud tagasi põhiküsimuste arutamise juurde, mis olid seni viimaste aastate institutsiooniliste probleemide varjus kahjuks tahaplaanile jäetud. Üleilmastumise deklaratsioon ja kokkulepe arutelurühma moodustamiseks. Viimasel Ülemkogul andsime mandaadi nimetatud arutelurühma moodustamiseks, et võimaldada aidata kaasa üldisele arutelule, milles käsitletakse antud teemat ning Euroopa tulevikku aastail 2020-2030. Selleks et arutelurühm saaks paremini aidata probleeme ennetada ja nendega toime tulla, kinnitasime ka selle rühma juhi - Felipe Gonzáleze, kes on üks Euroopa ajaloo suurkujudest, kes pöördub tagasi poliitilisse ellu, et juhtida arutelurühma tööd Euroopa projekti elluviimiseks, mis on tema jaoks läbi aegade olnud üks üllamaid ideid. Teda abistavad vahepeal loodud rühma juhtimises aseesimehed pr Vike-Freiberga ja Jorma Ollila. Hr president, daamid ja härrad, nagu öeldud, ei kirjelda ma teile Portugali eesistumise saavutuste kõiki üksikasju, kuid tahaksin siiski mainida, et ma tunnen selle eesistumisperioodi üle väga suurt uhkust ning ma olen sellega väga rahul. Me saavutasime kõik püstitatud eesmärgid; nii esmatähtsad kui ka need, mille saavutamises me päris kindlad polnud. Leping, Brasiilia ja Aafrika tippkohtumine, kuid ka meie panus majandus-, sotsiaal- ja vabadusküsimustesse ning tulevikku puudutav agenda. Hr president, mu daamid ja härrad, kõnealune eesistujariik on euroopalik riik, kes mõistab selgesti, et Euroopa projekti kaudu saab paremini kaitsta oma huve riigis, mis on pühendunud Euroopa ideaalide kaitsmisele, mida juhivad Euroopa poliitikud, kes mõistavad selgesti Euroopa vajadusi Euroopa projekti arendamiseks, ning et see Euroopa projekt on ilmselt kõige suuremeelsem, kõige kriitilisem ja kõige olulisem kaasaegne projekt, mis on oluline nii eurooplaste, Euroopa majanduse kui ka kogu maailma seisukohast. Kui lubate, hr president, siis lõpetaksin tänusõnadega. Minu isiklik tänu minu kõrval istuvale välisministrile, kes on saatnud mind kõigi nende kuue kuu jooksul; samuti siinviibivale Euroopa asjade riigisekretärile; kuid ma soovin tänada ka Portugali diplomaatilist korpust, kelle kanda oli kogu organiseerimistegevus ning kellele pole piisavalt tihti tunnustust avaldatud; ma tahan tänada kogu Portugali diplomaatilist korpust, kes andis endast parima oma riigi ja Euroopa eest ning mida juhtis üks suurimaid Portugali suursaadikuid, suursaadik Mendonça e Moura, kes on samuti täna siin. Hr president, mu daamid ja härrad, meie moto eesistumisperioodi alguses oli "Tugevam Euroopa parema maailma heaks” ning kuue kuu möödudes oleme veendunud, et oleme seda motot au sees hoidnud, et andsime riigina endast parima Euroopa tugevdamiseks, et Euroopa saaks paremini teenida oma kodanikke ning oleks valmis täitma oma rolli maailma tasandil. Me tegime seda kõike Euroopa jaoks, Euroopa teenimiseks, kuna just sellisel viisil saame me kaitsta Portugali, Euroopa ja kogu maailma huve. Soovin tänada kõiki parlamendi fraktsioone, kes on selle perioodi vältel meid nii palju toetanud, soovin toetuse eest tänada komisjoni ning Euroopa Parlamendi presidenti, kes ei keelanud Portugalile eesistujariigina kunagi oma abi. Ma tunnen lõppenud eesistumisperioodi üle suurt uhkust ja heameelt ning soovin oma õnne teiega jagada, kuna see on õnn kogu Euroopa jaoks. (Aplaus) President Suur tänu eesistujale kõne ning veel kord tema suure pühendumise eest. José Manuel Barroso volinik. - (PT) Hr president, nõukogu president, daamid ja härrad, viimased kuus kuud on suurepäraseks näiteks selle kohta, mida oleme saavutanud kahel viisil Euroopa edukamaks muutmisel. Nimelt, samaaegselt pingutustega institutsionaalsete küsimuste lahendamisel püüdleme ka edu saavutamisele praktilistes tulemustes, näitamaks meie kodanikele, et Euroopa tõepoolest teenib nende pürgimusi. Aasta 2007 näitas Euroopa võimekust vastata neile väljakutsetele. Nägime nüüdsama läbirääkimisi, kokkulepet ja lepingu, Lissaboni lepingu allkirjastamist, mis annab Euroopale tulevikuks vajalikud institutsioonid, kes on võimelised vastu võtma 21. sajandi väljakutsed. Siinkohal soovin veel kord avaldada lugupidamist Portugali eesistumisperioodile ja eriti peaminister José Sócratesele Euroopa Liidu asjatundliku juhtimise eest. Samuti on väga asjakohane tunnustada Saksamaa eesistumisperioodi ja kantsler Merkeli olulist panust mandaadi saamiseks, mis võimaldas edukat edasiliikumist Euroopa jaoks niivõrd tähtsa lepingu osas. Alguses paljud kindlasti kahtlesid sellise pingutuse tegemise vajalikkuses, kuid on tõsi, et mõned päevad tagasi jõudsid 27 ELi liikmesriigi valitsused Lissabonis kokkuleppele lepingu osas, mille üle nad olid läbirääkimisi pidanud. Nüüd tuleb see poliitiline saavutus praktikasse rakendada. Liikmesriigid on kokku leppinud ja lepingu allkirjastanud, samuti nõustunud selle ratifitseerima, et see jõustuks 1. jaanuarist 2009. Liikmesriigid peavad seda tegevust võtma väga tõsiselt. Lepingu allkirjastamisega on valitsused võtnud endale kohustuse kaitsta lepingus sätestatut oma riikide parlamentide ja avaliku arvamuse ees. Need ülesanded tuleb edukalt täita, kui Euroopa soovib edasi liikuda. komisjoni liige. -Hr president, soovin soojalt tervitada Ungarit, sest ta ratifitseeris Lissaboni lepingu eile. Leping ratifitseeriti valdava häälteenamusega: 385 poolthäält ja ainult viis vastuhäält. (Aplaus) Pean seda väga sümboolseks toiminguks ja väga positiivseks poliitiliseks signaaliks, et üks uus liikmesriik ratifitseerib esimesena Lissaboni lepingu, Ungari on aplausi ära teeninud. Sellel perioodil, aga iseäranis viimase kuue kuu jooksul oleme samuti olnud tunnistajaks sellele, kuidas Euroopa Liit haarab juhtohjad poliitikates, mis avaldavad mõju igale eurooplasele iga päev: majanduskasv ja töökohtade loomine, kliimamuutused, energia, migratsioon ja innovatsioon. Need on tegurid, mis määravad Euroopa edukuse nüüd ja tulevikus. Peaminister Sócrates juba rääkis eesistumisaja paljudest saavutustest. Ma ei hakka kõike seda kordama. Loomulikult võiksin nõustuda kõige tema poolt öelduga: Euroopa Liidu-Aafrika tippkohtumise tähtsus, esimene tippkohtumine Brasiiliaga, et luua strateegiline partnerlus niivõrd tähtsa riigiga, kokkuleppele jõudmine Galileo projekti osas ja väga oluline kokkulepe sotsiaalpartnerite vahel paindlikkuse ja turvalisuse põhimõtetes. Võiksin lisada mõningaid muid punkte ja rõhutada mõndagi, mis on vähem tähelepanu ära teeninud, kuigi on samuti olulised. Näiteks, Euroopa Parlamendiga jõuti üldisele poliitilisele kokkuleppele rajada Euroopa Innovatsiooni ja Tehnoloogia Instituut - väga konkreetne projekt ja tõeline innovatsiooni lipulaev Euroopas, ning samuti liidu liikmesriikidele ühtse merenduspoliitika väljatöötamise algatamine. See viib lõpule komisjoni poolt peaaegu 3 aastat tagasi, 2005. aasta märtsis, alustatud laiaulatusliku tegevuse. 2006. aasta juunis komisjoni poolt välja antud rohelise raamatu üle toimunud laialdaste avalike arutelude tulemusel oleme Euroopa institutsioonides tänaseks jõudnud selgele üksmeelele, kui oluline on liidu jaoks merenduspoliitika, et vastu võtta väljakutsed üleilmastumise ja konkurentsivõime tagamise, kliimamuutuste ja energiaprobleemide lahendamise alal, ning kuidas jätkusuutlikult maksimeerida meie ookeanide ja merede potentsiaali. Euroopa Parlamendi viie komisjoni juulis esitatud suurepärasest raportist lähtuv komisjoni nägemus liidu ühtsest merenduspoliitikast ja tegevuskava selle elluviimiseks kiideti täielikult heaks eelmisel nädalal Euroopa Ülemkogul. Võlgneme erilise tänuavalduse Portugali eesistumisele selle liidu üheks prioriteediks muutmise eest. Kuidas kõik need tulemused saavutati? Kesksel kohal on olnud kolme peamise institutsiooni tulemusrikas koostöö: parlament, komisjon ja ministrite nõukogu on koos töötanud, et jõuda tõelise konsensuseni väga paljudes Euroopa Liidu tegemisi puudutavates küsimustes. Meile on samuti kasuks tulnud süvenev arusaam, et Euroopa Liit pakub õiget vahendit tänapäeva suurtele väljakutsetele vastamiseks. Ainult vaadake täna avaldatud Eurobaromeetri andmeid. Need kinnitavad tänavu kevadel avaldatud arvandmeid, mis näitavad, et üldine toetus Euroopa Liidule on kõrgem kui kunagi varem viimase kümne aasta jooksul. Me võidame Euroopa kodanike usaldust, nüüd peame näitama, et me väärime nende usaldust. Eelmisel nädalal oli vaid päevade küsimus, kui nägime põhiõiguste harta väljakuulutamist kolme institutsiooni poolt Euroopa Parlamendis Strasbourgis, Lissaboni lepingu allkirjastamist, ja neile üliolulistele momentidele järgnes Euroopa Ülemkogu tegevuse keskendumine kodanike otseste huvide põhiprobleemidele. Pärast kolmapäeval ja neljapäeval astutud ajaloolisi samme pöördus Euroopa Ülemkogu taas otsustava ülesande juurde muuta tulemuslik Euroopa reaalsuseks ja praegu on meil olemas raamistik, milliste tulemusteni peaks Euroopa Liit jõudma aastal 2008. Üleilmastumise tähtsus on meie tuleviku tegevuses kriitiline tegur. Alles hiljuti kaldusid poliitikud üleilmastumisest arglikult mööda vaatama. Üleilmastumist nähti liiga raskena ja liiga lahknevana ning mõnikord me isegi vältisime seda sõna. Ülemkogul heaks kiidetud üleilmastumise deklaratsioon on seda muutnud. Praegu teame, et Euroopa võib ühiselt omaks võtta aktiivselt probleeme ennetava lähenemise üleilmastumisele. Me teame, et kõik üleilmastumisest tulenev ei ole positiivne, kuid see ei anna põhjust olla tegevusetu. Pigem peaks see mitmekordistama meie püüdlusi kasutada parimal viisil kõiki üleilmastumise poolt Euroopale pakutavaid võimalusi. Üleilmastumise ajastul on Euroopa Liidul kõik põhjused vaadata tulevikku kindlustundega. See näitab, kuidas Euroopa ühiskonnas valitsevad väärtused ühilduvad täielikult proaktiivse lähenemisega globaliseerumisele. See on üleilmastumise deklaratsiooni saadetud sõnum. Nüüd on edu saavutamiseks üleilmastumise ajastul meie päevakorras tunnetada tõelist edasiliikumishoogu, liikumisjõudu, mida me toetame rea komisjoni algatustega järgmiste kuude jooksul. Olin rahul, kui Portugal eesistujariigina otsustas pöörata erilist tähelepanu migratsioonile. Kui me tuleme sisserände probleemi lahendamisega hästi toime, siis võidavad sellest kõik: Euroopa, Euroopa Liidu liikmesriigid, samuti sisserändajad ise ja nende päritoluriigid, sest, nagu nõukogu eesistuja just meile meelde tuletas, on see ühtlasi ka sotsiaalne probleem. Euroopa Ülemkogu toetas komisjoni poolt varem detsembris pakutud integreeritud lähenemisviisi sisserändele. Nende töösolevate eelnõude toetamiseks, mis puudutavad ebaseaduslikku sisserännet, registreerimata töötamist ja sinist kaarti kõrgelt kvalifitseeritud tööjõule, esitame järgmisel aastal uued eelnõud, et rajada tõeliselt kõikehõlmav lähenemisviis sisserändele Euroopa tasandil. Veel enne seda esitame meetmete paketi, et realiseerida liidu lubadused kliimamuutusi ja energiat puudutavates küsimustes. See on üleilmastumise üks punkte: kliimamuutused ja vajadus leida ülemaailmsele probleemile ülemaailmne lahendus. Mul on heameel öelda, et Euroopa on selles osas maailmas juhtpositsioonil. Olen uhke, et Euroopa Liit ja meie 27 liikmesriiki rääkisid Bali konverentsil ühel häälel. Deklaratsioon on tähtis samm teel Kopenhaagenisse 2009. aastal. Ma tean, et mõned meist ootasid enamat - mina isiklikult oleksin eelistanud enamat - kuid asjaolu, et ÜRO konverentsil jõuti konsensuseni ning määrati kindlaks siduv tegevuste ajakava ja 2012. aastale järgnev korraldus, olid iseenesest edu ja, olgem siirad, see edu oleks olnud võimatu ilma Euroopa juhtrollita ja Euroopa ühtsuseta. Praegu tuleb keskenduda vajadusele kindlustada järjepidevus ja nõuda ambitsioonikaid, siduvaid eesmärke CO2 heite vähendamiseks. Mõni päev pärast Bali konverentsi tekkis käegakatsutav tunne, et meie suunas on puhumas muutuste tuuled. Mõned meie peamistest partneritest, kes siiani polnud oma meelt muutnud - Austraalia juba tegi seda - kavatsevad oma meelt muuta. Kuid me peame avaldama jätkuvalt survet, et anda tähendus meie juhtpositsioonile. Parim viis seda teha on näidata, et me võtame seda asja tõsiselt, ja edasi minna oma eelnõudega. Ma soovin teha järgmisel aastal tihedat koostööd selle parlamendiga ning sõlmida järgmise aasta lõpuks ühise eesmärgina poliitilise kokkuleppe meetmete täispaketi kohta. Euroopa Ülemkogu kasutas samuti võimalust heita pilk kaugemasse tulevikku, seda mitte ainult üleilmastumise deklaratsiooni puhul, vaid mõningaid uusi ideid esitades. Arutelurühma moodustamine on uudne lähenemisviis, millest võib tõusta tulu. Vaatamine aastatesse 2020-2030 nõuab distsiplineeritust ja kujutlusvõimet, kuid tulemus võib aidata meil keskenduda suurele plaanile, eriti mis puudutab globaalseid väljakutseid. Rühm võib arvestada komisjoni toetusega, kui kogu meeskond alustab tööd hiljemalt tuleval aastal. Samuti tervitan ma kogenud riigimehe ja pühendunud eurooplase Felipe Gonzáleze valimist rühma esimeheks ja kahe ase-esimehe, pr Vike-Freiberga ja Jorma Ollila valimist. Euroopa Ülemkogu käsitles samuti kiireloomulisemaid küsimusi. Kosovo stabiilsus sõltub suuresti Euroopa Liidust ja lahendus Serbia ja Kosovo jaoks peitub Euroopas. Nad teavad seda ja ka meie teame seda. Me peame selle läbi viima Euroopa Liidu kindlakäelise ja ühinenud aktsioonina. See on Euroopa jaoks karm katsumus ja me ei saa lubada siin läbikukkumist. Euroopa Komisjon julgustab liikmesriike hoidma Kosovo küsimusega tegelemisel ühtset ja sidusat lähenemisviisi. Enne kui ma lõpetan, lubage mul öelda, et komisjonil on erakordselt hea meel selle üle, et parlament ja nõukogu on vastu võtnud humanitaarabi puudutava Euroopa konsensuse. See deklaratsioon, millele mul on au oma allkiri anda pärast seda istungit koos president Pötteringi ja peaminister Sócratesega, on laia kõlapinnaga poliitiline avaldus meie eesmärkidest, põhimõtetest ja heade tavade kohasest lähenemisest humanitaarabi valdkonnas, mida osutavad mõlemapoolselt nii liikmesriigid kui ka Euroopa Ühendus. Konsensus on verstapostiks Euroopa Liidu humanitaarabi korralduses. Üksnes Euroopa Komisjon on suuruselt teine humanitaarabi andja maailmas, konsensusele jõudmine on mõjus vastus humanitaarabi saajatele üha suuremaid väljakutseid esitavale keskkonnale. Liikmesriigid, parlament ja ka humanitaarpartnerid on soojalt tervitanud komisjoni häälekat poliitilist sõnavõttu selles valdkonnas, arvestades komisjoni märkimisväärseid kogemusi humanitaarabi osutamisel ja selle unikaalset rolli Euroopa Liidu südames. Nüüd on alustatud sisemise tööga, et konsensuses sisalduvad siduvad lubadused ümber sõnastada tegevuskava projektiks, mis peaks esitatama 2008. aasta esimesel poolaastal. Lõpuks, nagu Euroopa ametis olev eesistuja, peaminister Socrates just ütles, ei ole selle aasta töö veel lõppenud. Mul on au enne aasta lõppu osaleda koos temaga meie sisepiiride väga sümboolses avamises. Alates 21. detsembrist 2007 elame ja liigume me 24 riigist koosneval sisepiirideta alal. See on ainulaadne ja ajalooline saavutus. Eesti, Tšehhi Vabariik, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Slovakkia ja Sloveenia kaotavad piirikontrolli sisepiiridel. Eurooplaste jaoks muudab see reisimise kiiremaks ja lihtsamaks. 21. detsembrist 2007 on võimalik ilma piirikontrollita reisida nii Ibeeria poolsaarelt Poolasse kui ka Kreekast Soome. Õnnitlen samuti eesistujariiki Portugali strateegilise juhtpositsiooni puhul Schengeni informatsioonisüsteemi SIS One For All edukal juurutamisel. Euroopa Liidu sisepiiride kaotamine loob inimestele võimalused Euroopas elamiseks, ringiliikumiseks ja äritegemiseks. Oluline on meie kodanikele selgitada, et samaaegselt piirikontrolli kaotamise ja vabaduse edendamisega tugevdatakse ka julgeolekustandardeid, sest see tähendab ühtlasi tõhusat kontrolli välispiiril. Me ei tohiks unustada, et näiteks praegu on Hispaania piir ka Poola piir ja Poola piir on samuti Kreeka piir, me saame seda teha ilma välispiiril julgeolekut tugevdamata ning me liigume edasi vaid seetõttu, et need liikmesriigid on teinud nõutavad jõupingutused. Nii usun ma, ja mitte ainult sümboolsest vaatevinklist, et see on väga oluline areng meie uues, laienenud ja pühendunud Euroopas. 2007. aasta kandev sõnum on suur lootus ja mitte vähem ootusi. Eurooplased pööravad pilgud Euroopa Liidu suunas, et leida vastused nii paljudele küsimustele. Mõned viimased kuud on andnud meile kindlustunde, et tuleme oma ülesandega toime. (Aplaus) President Palju tänu teie kõne ja pühendumise eest, komisjoni president. Joseph Daul Hr president, komisjoni president, nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, täna tähistab meie parlament täielikult funktsioneerivat Euroopat. Lissaboni leping on allkirjastatud ja selle ratifitseerimine alanud. Õnnitlen Ungarit, kes liikmesriikidest esimesena selle ratifitseeris. Lissaboni lepinguga määratletud ühised väärtused - demokraatia, vabadus, solidaarsus - ja meie eesmärgid - rahu, turvalisus, keskkonnakaitse ja majanduslik heaolu - kinnitavad taas meie ühist saatust. Jah, Lissaboni leping annab meie liidule suurema ühtekuuluvuse. 50 aastat tagasi alanud integratsiooniprotsess jätkub: oleme siiski ühinenud mitmekesisuses! Rahvuslik, kultuuriline ja keeleline mitmekesisus muudab Euroopa tõeliselt rikkaks ning see on kindlaks määratud Lissaboni lepinguga. Pluralistlik Euroopa ammutab oma jõu kaasatusest. Meie, seaduseandjad, oleme aruandekohustuslikud oma kaaskodanike ees. Teeme selle võimalikult lihtsaks. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on ühtsed. Nad jagavad oma pädevusi. Nad on otsustanud osa oma suveräänsetest õigustest viia ellu ühiselt. Küsigem Euroopa käest asju, milles ta on pädev, ja küsigem liikmesriikidelt asju, milles nemad on pädevad. Minu fraktsioon jätkab toetuse kogumist Lissaboni lepingule ja Euroopa põhiõiguste hartale, mis paneb pitseri meie ühistele väärtustele. Lootkem, et seda on kõikidele selgitatud, kõik on selllest aru saanud ja, mis peamine, et kõik järgivad seda, ning et seda lepingut toetab võimalikult suur arv meie kaaskodanikke. Lissaboni lepinguga sätestatud uus institutsionaalne raamistik annab alates 2009. aastast parlamendile suuremad volitused. Oluline on teada, et 2009. aasta Euroopa valimiste tulemused määravad parlamendi koosseisu ja mõjutavad komisjoni presidendi ametissenimetamist. Enesestmõistetavalt loodab minu fraktsioon veenda nii paljusid meie Euroopa kaaskodanikke kui võimalik hääletama PPE-DE juhtkonna poolt, juhtkonna poolt, kes on võimeline järgima üleilmastumise ja rahvastiku vananemisega tegelevat sotsiaalmajanduslikku strateegiat, juhtkonna poolt, kes on võimeline investeerima teadus- ja arendustegevusse, arendama turvalisusel ja õigusel rajanevat Euroopa ala tõhusamaks võitlemiseks kuritegevuse, illegaalse immigratsiooni ja terrorismi vastu, juhtkonna poolt, kes on võimeline tegema õigeid valikuid keskkonnakaitse, jätkusuutliku arengu ja meie energiaalase sõltumatuse alal, juhtkonna poolt, kes on võimeline teostama välispoliitikat, mis lubab Euroopal rääkida ühel häälel. Meie jaoks on see ühinenud Euroopa pädevuste alus ja tuleviku valitsemise, Euroopa valitsemise alus. Seda on vaja, et Kosovos täna rahu säilitada. Rahu ja stabiilsus Balkanil, ELi väravas, puudutab väga oluliselt eurooplasi. Siiski on Euroopa heal valitsemistaval ka keskpikk ja pikk tulevikuvisioon ja me toetame Euroopa Ülemkogu otsust moodustada tuleviku mõju tänastele otsustele prognoosiv arutelurühm siin, meie demokraatia südames. Rühm otsib lahendusi väljakutsetele, millele ühendatud Euroopal tuleb vastata järgmise 10, 20 ja 30 aasta jooksul ja mis hakkavad kajastuma ELi arengustrateegiates. Ainult tugev valitsemine on võimeline hajutama tõrksust ja vastuseisu võitlusele kliimamuutuste vastu. Bali konverentsi tulemused on tabav näide. Euroopa peab olema liidri rollis püüdlustes lahendada kliimaprobleeme, esiteks Poznańis 2008. aastal, kus toimuvad järgmised kliimaalased läbirääkimised, seejärel 2009. aastal Kopenhaagenis. Meil, Euroopa poliitikutel, lasub seal peamine vastutus. Toimimine meie laste ja lastelaste tuleviku arvel oleks kuritegu. Meist sõltub Ameerika partnerite veenmine selles. Ka kliimamuutused ja Euroopa hea valitsemistava on küsimused, millega tuleb siin Brüsselis tegelda kohe, sest põllumajandus- ja kalandusministritel toimub iga-aastane toodangukvoote käsitlev arutelude maraton. Ärgem unustagem kliimamuutuste mõju toiduainete tootmisele. Oleme möödunud aasta augustis juba kogenud toiduainete suurt hinnatõusu. Kuid nüüd on käes järgmine hinnatõus, mis kajastub nisu ja riisi rekordilistes hindades. Veel kord, Euroopa kodanikud ootavad Euroopalt vastuseid ning samuti kooskõlastatud ja koordineeritud tegevust. Hr president, eesistuja, daamid ja härrad, oleme rahu üles ehitanud 50 aastat, meil on õnnestunud rajada ühisturg, oleme kaotanud sisepiirid, meil on keskpank ja Euroopa ühisraha, Amsterdami lepingust alates oleme teinud tööd ühise välispoliitika nimel, meil on Europol ja Eurojust. Me rajame turvalisuse ja õiguskorra piirkonna, laiendades ja suurendades Schengeni ruumi. Euroopa nõuded on suuremad. Lissaboni leping toob ELi välja selle langevalt spiraalilt. Minule ja minu fraktsioonile on Euroopa ehitamine 21. sajandil taas kord muutumas entusiasmi ja edasipüüdlemise sünonüümiks. Vabakaubanduspiirkonnast tõelise poliitilise Euroopani jõudmiseks hakkame taas rääkima Euroopa projektist ning oleme valmis tegema valikuid. Uues globaliseerunud maailmas ei ole kohta mõtteviisile "igaüks iseenda eest”. Meie liikmesriikidel, sõltumata nende suurusest ja rahvastiku tihedusest, ei ole võimalust jõuda õitsenguni ilma integratsioonita. Suur tänu presidendile, nõukogu eesistujale, komisjoni presidendile, jõulutervitused meile kõigile ning mis peamine, loodame parimat lepingu vastuvõtmise suhtes kõigi ülejäänud 26 liikmesriigi poolt 2008. aastal. (Aplaus) Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Hr president, daamid ja härrad, Portugali eesistumine on olnud edukas ning ma õnnitlen teid, hr Sócrates, ning teie valitsust selle edu puhul. Lobo Antunese perekond ei ole andnud meile mitte üksnes hea riigisekretäri, vaid ka silmapaistva kirjaniku, kelle sulest on sündinud huvitav romaan pealkirjaga The Splendour of Portugal (Portugali hiilgus), mis on ka rida riigihümnist. Portugali maine on selle eesistumise ajal paranenud, seda eriti kolme teie enda poolt mainitud asja tõttu. Tõepoolest, Euroopa seisukohast andis Aafrika tippkohtumine Aafrikale tagasi osa väärikusest, millest meie, eurooplased, olime aafriklased juba pikka aega ilma jätnud. See oli üks teie eesistumise edukaid ettevõtmisi. Brasiilia tippkohtumise korraldamine näitab, et Euroopas tuleb pöörata suuremat tähelepanu Ladina-Ameerika poliitikale, kuna mõlemad põhinevad tegelikult ühistel traditsioonidel (Portugal, Brasiilia, Hispaania, Lõuna-Ameerika, Kesk-Ameerika), kuid tänapäeval nimelt ka ühistel väärtustel, mida me jagame eelkõige maailma selle piirkonnaga - Ladina-Ameerikaga. Seega oli Brasiilia tippkohtumise korraldamine õige samm. Kuna me oleme jõudnud ühiste väärtuste teemani, siis tahaksin teid meie fraktsiooni nimel eriti tänada selle eest, et keskendusite oma tegevuses surmanuhtluse kaotamisele ja et te kehtestasite surmanuhtlusevastase Euroopa päeva, mis teeb Portugali eesistumisperioodile au. (Aplaus) Kuid ka meie ees seisavad väljakutsed. Lepingule on pidulikult alla kirjutatud, kuid ma olen lepingu pidulikku allkirjastamist juba kogenud ja näinud kõiki neid, kes sellele pidulikult alla kirjutasid. Ma olen samuti näinud seda tihnikut, kuhu nad seejärel kadusid, need pidulikult allakirjutanud! Mõned pole enam ametis ning see võib olla isegi hea. Nüüd, mil leping on ratifitseerimisel, on midagi, mille eest võidelda. Me avaldasime juba oma tänu Ungarile. Kuid kui me tahame, et edu saadaks meid ka 2008. aastal, siis tuleb meil täpselt tutvuda pärast allakirjutamistseremooniat peetud nõukogu istungi järelduste sisuga. Minu fraktsiooni nimel tervitan, et nõukogu tunnistab vajadust korrigeerida integreeritud majanduspoliitika suuniseid. Ma loodan, et komisjon võtab seda tõsiselt ning esitab vastava teatise. Ma tervitan samuti seda, et nõukogu ootab komisjonilt avaldust üldhuviteenuste kohta, mis on samuti üks meie fraktsiooni nõudmistest. Ma olen selles küsimuses kirjutanud kõigile valitsusjuhtidele. et teie, komisjoni president, võtate seda nüüd lõpuks tõsiselt, Pidades silmas, et te ütlesite vaid mõni nädal tagasi, et sellist teatist pole vaja, loodan ma, et teie, komisjoni president, võtate seda nüüd lõpuks tõsiselt. Nõukogu ei ole selles osas teiega nõus ning sotsialistliku erakonna liikmetena toetame meie nõukogu arvamust. Komisjoni president, olete öelnud - ning seetõttu ma pöördungi praegu teie poole - et meie töö pole veel lõppenud. Te mainisite siin Schengenit. Teie koos hr Sócratesega kavatsete piirid avada. See on fantastiline. Kuid ma tean, et teie töö lõpeb homme ikkagi. Komisjon tahab homme saada valmis direktiivi eelnõu piiriüleste tervishoiuteenuste kohta. Ma ei tea, kas komisjonist on arukas teha selline otsus kiiresti, kui jõuludeni või jõulupuhkuseni on jäänud vaid üks päev. Bolkesteini puhul tehti samuti kiire otsus päev enne suvepuhkusele minekut ning see maksis meile põhiseaduse ratifitseerimise. Seepärast ütlen teile: kui te võtate selle vastu homme, siis võtke palun teadmiseks, et kõike, mis jääb teenuste direktiivi raamidest, s.t päritolumaa põhimõttest väljapoole, võib tõlgendada järgmiselt: me oleme koostanud teenuste direktiivi kontekstis selgepiirilise raamistiku. Kui me püüame eridirektiivide abil päritolumaa põhimõtet taas tagauksest sisse suruda, siis seisab meile vastu Euroopa Parlamendi sotsialistide fraktsioon. Pidage seda homse otsuse tegemise ajal meeles! Meil on tarvis, et ratifitseerimine toimuks 2008. aastal edukalt. Euroopa kodanikud on näinud, et eesistujariik Portugal - ning mul on hea meel tõdeda, et ka eesistujariik Saksamaa- on liidu 2007. aasta stagnatsioonist välja viinud. Me oleme liikuma hakanud, meil on nüüd olemas lepingu alus, kuid see pole veel jõustunud. Kui me soovime selle jõustumist, siis läheb meil tarvis rahva usaldust. Kui me aga tahame seda usaldust võita, siis tuleb meil rahvale öelda: "Euroopa on korraldatud sotsiaalse vastutuse alusel”. Teie komisjoni "Chicago poisid” ei saa taas jõuluvana varjus kohale tormata! Euroopa vajab, et ka komisjon mõistaks selgelt Euroopa sotsiaalset vastutust. Vastasel korral ei tule sellest midagi välja. Seda öelnud, soovin teile kõigile häid jõule! (Naer ja aplaus) o o o o President Seni on räägitud eesistujariigi Portugali tehtud jõupingutustest surmanuhtluse tühistamiseks ja moratooriumi saavutamiseks. Olete kindlasti kõik märganud, et Ameerika Ühendriikide New Jersey osariik on surmanuhtluse tühistanud. Kirjutasin täna New Jersey kubernerile Jon Corzinele ning õnnitlesin teda ja seadusandlikku kogu selle otsuse puhul. (Aplaus) o o o o Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel. - Hr president, sageli öeldakse, et erand kinnitab reeglit, ning see eesistumine ei ole erand! Liiga sageli tuuakse eesistujariigi programmis meie ette kaunid sõnad ja enesekindlad ambitsioonid, mida rohkem rikutakse kui järgitakse. Kuid taaselustades lepingu, mis oli meie kõigi arvates juba surnud ja maha maetud, näitasite, et ebatõenäoline on siiski võimalik. Siit alates jääb Lissabon meie mällu hetkena, millal Euroopa varustas ennast vahendite ja järjekindlusega, et panna globaliseerumine tööle meie heaks, mitte meie vastu. Poliitika poleks poliitika, kui me laseksime suurel edul varjutada väiksemaid ebaõnnestumisi. Kuigi Lissaboni leping on vaieldamatu edasiminek, ei tohi see meid siiski liiga enesekindlaks muuta. Kuigi see on sümboolse tähtsusega, võis Lissaboni tippkohtumine Euroopat ja Aafrikat teineteisest veelgi kaugemale tõugata. Majanduskoostöö lepinguid puudutav konsensus taandub sama kiiresti kui ELi kinnitused määrata kaubandus arengu teenistusse. Mis juhtus suure vaidlusega kaitstud paindlikkuse suhtes? Teie suur idee Euroopa majanduse taaselustamise kohta, mis jooksis liiva juba enne seda, kui me seda isegi sõnastada suutsime? Kus on migratsiooni sinine kaart? Või tööjõu suurem liikuvus liidu piires? Või Lissaboni ja Göteborgi agenda sidumine CO2 täieliku laialivõtmise/eraldamise ja kärpimise/vähendamise abil? Te ütlete, et olete jätnud oma jälje õigusemõistmise ja siseküsimuste valdkonnas, kuid vaadake ette. Andmete jagamise kord on andmekaitse ja andmete turvalisuse tagamisest ohtlikult ette jõudnud. Bilansi plusspool: Euroopa juhtpositsioon Bali konverentsil, suurepärane kokkulepe ELi järgmise aasta eelarve suhtes, konstruktiivselt kaine mõtlemine ühise poliitika kavandamisel Kosovo suhtes, need kõik teevad au teie ministrite oskuslikule tegevusele. Ning tänu teie julgusele ja otsustavusele, peaminister, saavad Euroopa suuremad liikmesriigid kiire edasiminekuga veel vaid veidi viivitada. Sest 2009. aasta saabudes, kui kvalifitseeritud häälteenamus on paika pandud, kui parlamendil on kaasotsustamise õigus ning vetod ei saa Euroopat kauem pantvangis hoida, läheb progressiivsel, tsentristlikul enamusel korda muuta Euroopa valikud mustvalgeks, mida ei riku ükski hall laik. Euroopa võib ju olla kaotanud Beethoveni "Oodi rõõmule”, kuid te olete hästi aru saanud sellest, mille kohta Shakespeare ütles: hiilguse tõus, mis tulvab vastu selle maailma kõrget kallast. Ning nagu suure meresõiduriigi juhile kohane, olete seda tabanud just mõõna ajal. (Aplausid) Brian Crowley fraktsiooni UEN nimel. - Hr president, ma tahaksin - minu arvates pole ükski minu kolleegidest seda ametlikult teinud - õnnitleda Portugali peaministrit hr Sócratest nõukogu väga eduka töö puhul ning mis veelgi tähtsam, Lissaboni lepingu allakirjutamiseni jõudmise puhul. Teie enda poolt õigusega tõstatatud küsimust selle kohta, kuidas peaks Euroopa edasi liikuma ja meie ees seisvate ülesannetega toime tulema, on takistanud või pärssinud tõhusa otsustamismenetluse puudumine liidu institutsioonides. Kuigi mõned selle koja liikmed ei pruugi Lissaboni lepinguga lõpuni nõustuda ja teised tunnevad, et sellega mindi liiga kaugele, oli tegelikult tegemist olukorraga, kus olemasolevad lepingud ei andnud meile nende probleemidega tegelemiseks piisavalt tuge. Bali konverents tõendas vähemalt seda, kui tähtis on Euroopa ühehäälne seisukoht nendes valdkondades, kus Euroopa Liit omab otsustusõigust ja suudab esineda kogu maailmas. Ilmselgelt oli hiljem nõukogus toimunu pisut teistsugune. Ning see nõuab veel täpsemaid suuniseid, et liikuda meie poolt soovitavate sündmuste poole. Ma tahaksin väga lühidalt pöörduda tagasi selle juurde, mida ma pean Portugali eesistumise ainsaks suurimaks saavutuseks, ning see on teie järjekindlus Aafrika tippkohtumise osas. Sest hoolimata sellest, mida keegi ütleb, on Aafrika manner meie lähim naaber nii arengu, humanitaarabi kui ka riski seisukohast ning liiga paljud liikmesriigid, liiga paljud liikmesriikide peaministrid on liiga kaua elanud pilvedes ja demonstreerinud suurt nördimust selle üle, et üks teatav isik Aafrikas rikub inimõigusi ja vabadusi. Kuid seeläbi mõistsime me hukka kogu Aafrika, kuna Euroopa tegi vea ega aidanud neil luua ühist ja ühtset strateegiat selles, kuidas arengut edendada ning kuidas tagada, et Aafrika ei kasvaks mitte ainult majanduse või kaubanduse mõttes, vaid saaks võtta juhirolli aitamaks teisi edukaks osutunud Aafrika riike ja anda juhiseid ja suuniseid ja suuna kätte teistele riikidele, mida tuleks edasi viia. See peegeldab mitmes mõttes Euroopa Liidu algusaegu, kui Euroopa Liidu asutajad pärast Esimese ja Teise maailmasõja õudusi kokku tulid. Oma nägemuse kaudu püüdsid nad julgustada teisi riike astuma edasi kuni praeguse ajani: endised diktatuurid, endised totalitaarsed režiimid on nüüd osa Euroopa Liidu demokraatlikust perest. Peaminister, ma õnnitlen teid ja teie ministreid, kuid eelkõige kõiki teie riigiteenistujaid, kuna just nemad on need inimesed, kes teevad kogu taustatöö ja loovad võimalused selleks, et meie saaksime tõusta ja särada. Lõpuks soovin ma tänada ka komisjoni, kuna neil on olnud suur osa kogu protsessi käigus ette tulnud raskuste ja keerdküsimuste silumisel. Ma soovin teile kõigile edu lepingu ratifitseerimiseks. Minu kodumaal, Iirimaal, korraldatakse referendum, kus inimestel on võimalik hääletada, kuid ma õnnitlen Ungari parlamenti nende tänase ratifitseerimist puudutava otsuse puhul. Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (IT) Hr president, daamid ja härrad, ma tahaksin samuti tänada eesistujariiki Portugali nende kuue kuu jooksul tehtud ausa ja avatud euroopameelse jõupingutuse eest ning minu arvates vastutab mitte küll kõigi, aga mõne puuduse eest, mida mainis ka hr Watson, pigem meeskond kui eesistuja, sest kuna selles nõukogus on võimatu kivist vett välja pigistada, siis on üsna keeruline saavutada palju tähtsamaid tulemusi. Ma tahtsin mainida väga lühidalt eesistuja kolme prioriteeti ning teen seejärel kiire märkuse keskkonnaküsimuse osaks oleva kliimamuutuste teema kohta. Lissaboni lepingu suhtes niipalju, et minu veendumuse kohaselt - nagu te teate, hr president - on meie fraktsioon alati olnud seisukohal, et kui me oleksime võtnud vähem kaitsva hoiaku, siis poleks agenda sõnastamine jäänud üksnes Euroopa-vastaste teha. Ma arvan, et peaminister Gordon Browni teguviis oli skandaalne ning viis, kuidas ta nii teid kui ka meid kõiki kohtles, oli minu arvates samavõrd skandaalne. Ma leian, et me ei peaks olema nende suhtes enam nii kannatlikud, ning ma leian samuti, et see, kuidas Ühendkuningriik, kuid ka teised liikmesriigid on saanud praktiliselt kõik, mida nad Lissaboni lepinguga seoses on tahtnud, mis tähendab põhiseaduse või põhiseadusliku lepingu suhtes sammu võrra tagasiminekut, peaks panema meid tõepoolest Euroopa tuleviku üle järele mõtlema. Sellest seisukohast tundub mulle, et arutelurühma mandaadil pole mingit erilist tähtsust, olgem ausad! Kuna ta ei saa teha ei üht ega teist! Ma ütlen seda seetõttu, et minu fraktsioon on ühel meelel Spinelliga, ainsa targa mehega, ainsa Euroopa institutsiooni ja Euroopa Parlamendi elutarga isikuga; ma nõustun ka sellega, et see tarkade rühm ei saa palju teha, kuigi ma ei tea tegelikult, millised volitused saab oma mandaadiga esimees González, kuid ilmselt loeme me tema tööd suure huviga. Brasiilia küsimuses seisneb meie põhiline hämming selles, et mitte keegi ei keskendu enam - või ei näi enam keskenduvat - regionaalsele mõõtmele meie strateegilistes suhetes maailma selle piirkonnaga, ja täpselt sedasama võib öelda Aafrika kohta. Ma tahaksin teada - teie väitel pole teil aega seda öelda - milline on tegelikult Brasiilia suhete konkreetne strateegiline sisu? Ausalt öeldes tundub mulle ja minu fraktsioonile, et ainus selgelt esilekerkiv asi on see, et Euroopa Liidu huvi Ladina-Ameerika vastu ja eriti Brasiilia vastu on suuremal või väiksemal määral ettevõtete huvi. Ometi tahtsime me Ladina-Ameerika suhtes selget strateegiat, mis oleks suunatud regionaalse integratsiooni taaselustamisele ja sellise poliitika kujundamisele, mis keskenduks suuremale koostööle kliimamuutuste suhtes ning mis ei oleks üksnes suhteliselt sisutühi toetus president Lula bioetanooli turustamisele. Mis puudutab Aafrikat, siis pean ma ütlema, et minu fraktsioon on alati olnud väga kriitiline kangekaelselt idealistliku lähenemise või poliitika suhtes, nagu komisjon näidanud on, eriti majanduskoostöölepingute alal. Selline à la carte lähenemine teeb meile muret, sest kui Aafrika mõõde ebaõnnestub, nagu meie partnerid on väga selgelt öelnud, siis tehakse katse jõuda kahepoolse kokkuleppeni iga Aafrika riigiga eraldi. See meenutab mulle Ameerika Ühendriikide ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu juhtumit: see on negatiivne ja täielikult vastuolus meie arengupoliitikat puudutavate väärtustega. Majanduskoostöölepingud ei ole arengupoliitika instrument ning ma usun, et meie Aafrika partnerid on meile seda valjult ja selgelt ka välja öelnud. Lõpuks, hr president, tahtsin ma tänada eesistujariiki, kuid ka komisjoni Bali konverentsil tehtud töö eest, ent ma leian, et kõige raskem on alles ees, kui kõik kliimamuutustega seoses võetud kohustused tuleb vormistada seaduste ja määrustena. On tore minna ja korraldada hea etendus ning Bali konverentsil endale kindlaks jääda, kuid seejärel tuleb meil kindlaks jääda ka Euroopa Liidus koos asjakohaste selgete seaduste ja määrustega. Francis Wurtz Hr president, nõukogu eesistuja, komisjoni president, me kuulasime just paljusid meile suunatud õnnitlusi. Ma arvan aga, et ELi eesistumisperioodi lõppemine peaks loogiliselt võttes andma riigi- ja valitsusjuhtidele võimaluse anda oma tegevusele kriitiline hinnang, arvestades eesseisvate ülesannetega. Selline kontroll on eriti tähtis ajal, kui puhkemas on finantskriis, kui meetmete võtmine ülemaailmse soojenemise vastu põhjustab võitlust, mille tulemus on ebakindel, ning kui rahvusvaheline kogukond püüab taaselustada rahuprotsessi, mille eesmärk on lahendada meie ajastut kõige rohkem iseloomustav konflikt. Alustagem finantskriisist. Ometi kord kuuleme me tõde ka Financial Times'i juhtiva ajakirjaniku Martin Wolfi suust. Ta kirjutab, et see, mis toimub, on tohutu löök anglosaksi finantskapitalismi mudeli usaldusväärsusele. Millal on sellist mõtteselguse hetke oodata Euroopa Ülemkogus? Üldisemalt võttes, kas see on tõesti hetk, mil kallutada vaba konkurents tööhõive tagatiste ja ametiühingu õiguste kahjuks, nagu näitasid Euroopa Kohtu kaks ärevusttekitavat otsust Viking Line'i kohtuasjas ja veel skandaalsemas Vaxholmi kohtuasjas? Kas EL plaanib tegelda globaliseerumise väljakutsega, lükates tööhõivealased õigused allakäiguspiraali mööda veerema? Kas te usute, et eurooplased aktsepteerivad pikemas perspektiivis nende poolt saavutatud tulemuste lammutamist vaba turu ja konkurentsi püha Graali nimel? Teid on liiga lihtne veenda, hr Barroso. Üks arvamusküsitlus ei tõesta suurt kindlustunnet nii nagu üks pääsuke ei too veel kevadet. Järgmine, kliimaküsimus. Euroopa on enda arvates selle lahingu eesliinil ning tegelikult on 27 liikmesriigi kehtestatud eesmärgid vähendada heiteid õige tee. Aga mis saab konkreetsetest meetmetest siis, kui tööstuse lobirühmad asuvad mõjutama ELi kõrgemalseisvate organite otsustusvõimet? Sellest saame selgema pildi homme, kui komisjon esitab oma uued normid autodest pärineva süsinikdioksiidi heite kohta. Lõpuks, abi andmine Palestiinale. Rahastamiskohustuse kohta hästi tehtud - muidugi eeldusel, et sellest ka kinni peetakse. Aga kus on ELi poliitiline kohustus? Kuidas jääb vajadusega kõrvaldada 550 militaarset teesulgu, lõpetada Gaza sektori blokaad, külmutada Jordani Läänekalda asulakohad, vabastada vangid, lõpetada alandused? Millal näeme okupeerijapoolse/okupeerijaga seotud enesetsensuuri lõppemist, kui kasutada hr de Soto raporti sõnu, kes on endine ÜRO esindaja Lähis-Idas? Need on muu hulgas kolm valdkonda, kus Euroopa projekt võib kas usaldusväärsust võita või selle kaotada. Nigel Farage fraktsiooni IND/DEM nimel. - Hr president, kui ma vaid saaksin öelda, kui väga mulle meeldis näha teid täna pärastlõunal Euroopa Liidu 2008. aasta eelarvele alla kirjutamas ning - kes teab? - võib-olla sellel aastal kirjutavad aruandele alla ka audiitorid. See oleks päris tore, kas pole? Hr Sócrates, pole mingit kahtlust selles, et te olete rahul nii oma eesistumisega kui ka sellega, et teil õnnestus leping selles suurepärases Lissaboni kloostris möödunud neljapäeval alla kirjutada. Kuid ma ei saa siiski ühineda teiste fraktsioonijuhtide õnnitlustega, kuna minu jaoks poleks see lihtsalt aus tegu. Sest see, mis Lissabonis alla kirjutati, oli põhiseaduslik leping. See on oma sisu poolest identne põhiseadusega, mille prantslased ja hollandlased peatasid. Kõik, mida olete teinud, seisneb selles, et te jätsite ära solvanguid põhjustada võivad sõnad, panite artiklitele uued järjekorranumbrid ning andsite meile lepingu. Ausalt öeldes pole te tegelnud millegi muu kui tohutu pettusega, tahtliku katsega sundida Euroopa rahvastele peale põhiseadust, ilma et julgeksite seda selle õige nimega nimetada. See on ebaaus; see on loodud üksnes selleks, et lõpetada liikmesriikides referendumite korraldamine. Ning kõige selle taga on minut arvates uus ja äärmiselt ohtlik euronatsionalismi vorm, soov luua sellist riiki, mis ei rahuldu eitava vastusega ning ei peatu millegi ees. Teil tuleb vaid näha, kui selles kojas hümni mängimise ajal - kusjuures uus leping ei peaks seda hümni üldse sisaldama - inimesed valvel seisavad. Euroopa projekt on seotud natsionalismiga. Inimestele uue riigi, uue õiguskorra pealesurumine ilma nendelt nõusolekut küsimata on samuti äärmiselt ohtlik tegu. Nii et lõpetage palun oma eesistumine hästi. Täitke oma rahvale, Portugali rahvale, antud lubadus. Korraldage Portugali rahvale referendum. See julgustab teisi liikmesriike samuti toimima. Ausalt öeldes, kui see leping on nii hea, nagu te selle ütlete olevat, siis minge ja üritage see Euroopa rahvastele maha müüa. (Aplaus fraktsioonilt Iseseisvus ja Demokraatia) Maciej Marian Giertych - (PL) Hr president, 13. detsembril kirjutasid ELi liikmesriikide juhid Lissabonis alla reformilepingule, s.t ümber nimetatud, hiljuti palju kära tekitanud Euroopa põhiseadusele. Kahjuks ei teadnud allakirjutajad seda, millele nad tegelikult alla kirjutavad; nad ei teadnud seda seetõttu, et puudub dokumendi konsolideeritud versioon. Aeg-ajalt viidatakse lepingus mingile muule dokumendile ning see juhib omakorda uute viideteni. See on tahtlikult muudetud nii keeruliseks, et mitte keegi ei saaks selle sisust aru. Kokkuvõtteks on selles 25 lehekülge selgitusi, kolm tulpa viiteid vana lepingu artiklite numeratsiooni sidumiseks Lissaboni lepingu ajutise numeratsiooniga ning pärast konsolideeritud versiooni valmimist kohaldatava numeratsiooniga - täielik kaos. Kas Portugal ei tunne häbi selle pärast, et selline pooltoores dokument kannab nimetust Lissaboni leping? Kas Portugal ei tunne häbi selle pärast, et olete sunnitud vastu võtma Saksamaa eesistumise ajal standardimise raames kehtestatud piinliku ajakava? Kas Portugal ei tunne häbi selle pärast, et ta petab eurooplasi, esitades neile vastuvõtmiseks midagi, mida nad ei taha; midagi, mille nad referendumi korral kindlasti tagasi lükkaksid, ning midagi, mille nad kord juba on tagasi lükanud? Häbi Portugalile! Carlos Coelho (PT) Hr president, nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, õnnitlen, see on olnud suurepärane eesistumisperiood. Komisjoni president, õnnitlen teid teie toetuse ja pühendumise eest. Institutsioonidevaheline koostöö sujus ja andis häid tulemusi. Pean samuti ütlema, et ma ei taibanud hästi hr Schulzi kõne tähendust ning ei mõistnud viidet Bolkesteini direktiivile, mille president Barroso sai päranduseks komisjoni eelmiselt koosseisult. Selles parlamendis oleme me näinud suurepärast koostööd Euroopa Komisjoni presidendi ja komisjoni ning parlamendi vahel; kõik Euroopa Parlamendi liikmed tegid head koostööd - Portugali liikmed võivad seda kinnitada - ning sotsiaaldemokraatliku partei liikmed on uhked selle üle, et nad said anda oma panuse selle eesistumise õnnestumisse. Peale selle on Portugal nõukogu eesistujana alati andnud oma parima. See oli nii 1992. aastal hr Cavaco Silva ja seejärel välisminister João de Deus Pinheiro juhtimisel, see oli nii ka 2000. aastal peaminister António Guterresi ajal ning see oli nii ka 2007. aastal, kui me olime nõukogu eesistujaks kolmandat korda José Sócratese ja minister Luís Amado juhtimisel. Ma soovin tõsta esile sümboolse meetme, mida president Sócrates varem mainis: nõukogu hiljutine heakskiit surmanuhtlusevastase Euroopa päeva kehtestamisele. See on Euroopa, mille üle me võime uhkust tunda, Euroopa, mille ühiseid väärtusi jagavad lõpuks eranditult kõik liikmesriigid. Ma tahaksin samuti meelde tuletada kolme minu arvates kõige tähtsamat struktuurimeedet nende kuue kuu jooksul: institutsioonilise kriisi lõpetamine koos lepingu vastuvõtmisega ja siduva Euroopa Liidu põhiõiguste harta väljakuulutamine, Schengeni ala ajalooline laiendamine - küsimus, millega ma, nagu te teate, isiklikult tegelesin, liites veel üheksa liikmesriiki ja peaaegu neli miljonit ruutkilomeetrit, mille saavutamine juba selle aasta sees õnnestus üksnes tänu Portugali oskusliku lahenduse leidmisele, ning strateegiliselt olulise Galileo programmi vastuvõtmine, mis mõnede arvates võiks Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Hiina monopoolse seisundi säilitamiseks olemata olla. Õnnitlen teid, peaminister Sócrates, ja häid jõule ning õnnelikku uut aastat. Euroopa eesistumisperiood oli tulemuslik, kuid 2008. aasta tuleb üsna teistsugune - skeptiline pool minust oleks üllatunud, kui Portugal ei nõuaks tulemusi ka siseriiklikus poliitikas. Ma kuulun nende hulka, kes usuvad, et te olete parem nõukogu eesistujana kui Portugali peaministrina. Edite Estrela (PT) Hr president, kuidas oli võimalik teha nii palju nii vähese aja jooksul? See Euroopa Parlamendi liikme poolt esitatud küsimus võtab hästi kokku üldise arvamuse Portugali eesistumise kohta: edukas. Vastuseks Carlos Coelhole lubage öelda, et ma imestan, kuidas oli võimalik saavutada ELi eesistujana tulemusi, mida kõik näevad ja tunnustavad, saavutades samal ajal tulemusi ka Portugalis; tal näib olevat võime viibida kõikjal. Kui leidub üks asi, milles Portugali peaministrit süüdistada ei saa, siis on see mõlema ameti kohustuste täitmata jätmine ning mitte viibimine seal, kus ta peaks viibima või kus teda vajatakse. Daamid ja härrad, mul on väga vähe aega, et öelda kõike seda, mida ma öelda tahaksin; kaks minutit pole väga pikk aeg. Kuid see on piisavalt pikk aeg selleks, et tänada, õnnitleda ja tunnustada paljude inimeste antud panust, kuid samuti selleks, et juhtida tähelepanu tõsiasjale, mida mõned ei uskunud ning milles mõned kahtlesid. Kuid õnneks oli neid, kes uskusid ja Portugali peaministri José Sócratese mõõtu inimesed lähevad ajalukku oma otsustavuse tõttu, eriti just seepärast, et nad olid oma usus kindlad ning muutsid oma usu tegelikkuseks, mistõttu on meil nüüd ka Lissaboni leping. Ma ei taha küll kedagi tähelepanuta jätta, kuna ka teised väärivad tunnustust, kuid kui poleks olnud tema ja meie otsustavust, siis poleks meil täna Lissaboni lepingut, kui poleks olnud tema ja meie otsustavust, siis poleks meil olnud Brasiilia tippkohtumist ega Aafrika tippkohtumist. Need on vaid kolm näidet paljudest, mida võiks nimetada. Enamgi veel, ajad on muutunud, soovid teisenenud, Poola valitsus vahetunud ning nüüd saame me tähistada isegi surmanuhtlusevastast Euroopa päeva. Seepärast peaksime olema rahul, ennast õnnitlema ning eelkõige tänama nõukogu eesistujat ja kogu tema meeskonda, Portugali diplomaatilist korpust, välisministrit, riigisekretäri ja kogu valitsust ning samuti Euroopa Komisjoni presidenti ja komisjoni nende antud panuse eest, kuna see on olnud suurepärane eesistumine ja ma olen selle üle väga uhke. Tänan teid. Lena Ek Hr president, Bali konverentsi läbirääkimised kliimamuutuste kohta olid edukad, kuid meil tuleb mõelda kaugemale. See oli edukas esimene samm teel Kopenhaagenisse. Osalejad Euroopa Liidu erinevatest harudest tegid väga head tööd ning Portugal eesistujana sai kõige selle kooshoidmisega väga hästi hakkama. Kuid ma tahaksin keskenduda meie ees seisvatele küsimärkidele ja probleemidele ning see puudutab peamiselt paari teemat. Esiteks, tegevuskava. Meil tuleb pidada arvet iga kohtumise üle teel Kopenhaagenisse. Meil tuleb seda teha koostöös ja viia täielikult ellu kõik uue lepingu meetmed ja vahendid ning teha seda kõike seetõttu, et nendes küsimustes tuleb tulevikus teha ühine otsus. See tähendab teistsuguseid töömeetodeid ja rohkem koostööd komisjoni, nõukogu ja parlamendi vahel ning ma jään seda pikisilmi ootama. Lubage, et jätkan probleemide käsitlemisega. Me peame tegelema G77 metsanduse töörühmaga, kombineerima tehnoloogiasiirde ning vaesusevastase võitluse ja kliimamuutused. See võiks olla ette valmistatud paremini kui Bali konverentsil ning selle teostamine on
{'language': 'et'}