Poročilo o napredku Hrvaške v letu 2007 - Poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2007 (razprava) Predsednik (FR) Naslednja točka je skupna razprava o: poročilu, ki ga je pripravil Hannes Swoboda v imenu odbora za zunanje zadeve, o poročilo o napredku Hrvaške za leto 2007 in poročilu, ki ga je pripravil Erik Meijer v imenu odbora za zunanje zadeve, o poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2007. Hannes Swoboda poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej se zahvaljujem poročevalcem v senci in zlasti drugim kolegom poslancem, ki so prispevali k pripravi dobrega in zelo uravnoteženega poročila. Moje mnenje o tem poročilu je naslednje. Pred nekaj tedni sem obiskal Vukovar, naj spomnim, da je bila v tem mestu vojna zlasti brutalna, pri čemer je bilo iz bolnišnice odpeljanih in ubitih na stotine ljudi. To je zelo boleča rana za prebivalce Hrvaške. Ogledal sem si tudi spomenik ter se pogovarjal z ljudmi. Rana je globoka, vendar ni bilo zaznati sovraštva do sosednje države Srbije ali zavračanja te države, ampak željo po novem sodelovanju s srbskim prebivalstvom na tem območju. Županja se je sestala s srbskimi predstavniki in kolegi drugih etničnih skupin, pri čemer so skupaj predstavili interese tamkajšnjih prebivalcev. To jasno kaže, mogoče celo bolj kot dejstvo, da je namestnik predsednika vlade Srb, kar je treba pozdraviti, kako močno si ta država prizadeva premagati razkol, konflikte in vojne iz preteklosti ter ustvariti sodobno Hrvaško. Vse to seveda ne zagotavlja rešitve za težave, s katerimi se mora Hrvaška še spopasti. Ne bo rešilo vprašanja reforme pravosodja, javne uprave ali sektorja pomorskih prevozov, pri čemer Hrvaško na teh področjih čaka še veliko dela. Zato nikakor ne drži, da smo pripravljeni skleniti pogodbe in končati pogajanja. Vendar smo na pravi poti, kar je pomembno za Hrvaško in celotno regijo, saj bo pristop Hrvaške pozitivno in pomembno sporočilo regiji: če boste izpolnili svoje dolžnosti, odgovornosti ter naloge, lahko postanete člani Evropske unije. Evropska unija mora izpolniti to obveznost, kar je jasno izraženo v poročilu. Poleg notranjih reform je treba izpolniti še določene zahteve in rešiti nekaj težav, vključno v zvezi s sosednjimi državami. Nisem bil zadovoljen z enostransko odločitvijo o uvedbi zaščitne ekološko-ribolovne cone. Ne zaradi pomanjkanja dobrih, tehtnih ali objektivnih razlogov za ekološko upravljanje ribištva, ampak ker je bila kljub obljubam Italiji in Sloveniji, da enostranski ukrep ne bo sprejet, dokler ne bo zagotovljena skupna rešitev, odločitev sprejeta enostransko. Zdaj je Hrvaška ribolovno cono za države članice Evropske unije odpravila, kar ni bilo lahko. Mi v Evropskem parlamentu menimo, da so pogoji za premagovanje številnih ovir zagotovljeni, pri čemer ne želim razpravljati o tem, ali so bile upravičene. Zato Slovenijo - minister Lenarčič danes zastopa predvsem Svet in ne slovenske vlade; ima dve vlogi - ter slovenske kolege poslance v tem parlamentu prosimo, da nam pomagajo pri premagovanju dvostranskih problemov. Hrvaška mora k temu prispevati svoj del, kot smo vedno poudarjali, vendar če želimo širiti evropski duh v regiji ali na področju dvostranskih odnosov, potrebujemo to pomoč. Zato smo v poročilu predlagali, to govorim neuradno, da tretja oseba ali tretja institucija pomaga rešiti ta problem. Ni bistveno, ali to imenujemo mediacija, arbitraža ali kako drugače. Bistveno je, da obe državi, Hrvaška in Slovenija, določita pogoje in sprejmeta odločitev tretje institucije ali mediacije. Stvari se bodo potem odvijale v pravi smeri. Problemi na obmejnem območju niso nerešljivi. Popolnoma razumem slovenske interese v zvezi z dostopom do odprtega morja. To je popolnoma upravičena zahteva. Menim, da je ta slovenska zahteva popolnoma združljiva s hrvaškimi interesi. To ni nepremostljiva težava za nekoga, ki ni neposredno vpleten. Na koncu želim jasno povedati, da sem si želel, da bi Hrvaška pogajanja končala leta 2008. Na žalost to ni več mogoče ali izvedljivo. Zato kolege poslance pozivam, da za konec pogajanj določijo realen rok, tj. leto 2009, pri čemer bo lahko nato na novo izvoljen Parlament odobril ratifikacijo, ki bo lahko začela veljati. Ob prizadevanju nas vseh lahko Hrvaška postane članica Evropske unije leta 2011. To je dober cilj. Podprimo ga. Erik Meijer poročevalec. - (NL) Gospod predsednik, če bo v prihodnosti vseh sedem držav nekdanje Jugoslavije del Evropske unije, se bo to zgodilo na sedem različnih datumov zaradi sedem različnih "časovnih načrtov". Verjetno bi bilo za vse zadevne strani lažje, če bi pred razpadom federacije vse države pristopile hkrati. Slovenija je že članica, v naslednjih nekaj letih se ji bo pridružila Hrvaška, nato je tukaj še tretja država nekdanje Jugoslavije, Makedonija, ki na začetek pristopnih pogajanj čaka od leta 2005. Upam, da bom lahko v naslednjem letnem poročilu na začetku leta 2009 poročal o normalnem notranjem razvoju v Makedoniji, vključno s skrbjo za okolje, neodvisnostjo medijev, izboljšanjem razmer na področju pravosodja, bojem proti korupciji, modernizacijo železnice, enakopravnostjo različnih veroizpovedi in pravico sindikatov do pogajanj. To bo mogoče le ob dokončni rešitvi težav, ki povzročata nesoglasje in pritegneta največ pozornosti. Tega še nismo dosegli. Odnosi med največjima jezikovnima skupnostima so se od velikega spora leta 2001 zelo izboljšali. Ohridski okvirni sporazum ter zlasti sporazum o kvalificiranih parlamentarnih večinah in decentralizaciji uprave sta pomembno prispevala k izboljšanju medsebojnih odnosov, pri čemer vsi spori še niso odpravljeni, kar je povzročilo začasen parlamentarni bojkot in kratkoročno vladno krizo. V interesu vseh je, da se problemi v zvezi s tem čim prej rešijo. V večetnični državi je popolnoma enak status regionalnih jezikov, vključno na področju državne uprave, bistven simbol popolne enakopravnosti vseh prebivalcev. Makedonija se lahko iz več kot stoletje trajajočega jezikovnega spora v še eni dvojezični državi Belgiji nauči, da odlašanje z neizogibnim izidom samo povzroča nepotrebno napetost. Željo po uporabi albanskega jezika na vseh ravneh je treba jemati resno. Na žalost se še vedno največ pozornosti namenja vprašanju, o katerem so se v pripravljalnem obdobju poročevalec in poročevalci v senci strinjali, da ga je treba rešiti hitro. V zvezi z vprašanjem imena "Makedonija" se ne želimo opredeliti za nobeno od spornih stališč teh dveh sosednjih držav. Za državo kandidatko ime Makedonija, ki se uporablja že več kot stoletje, najprej označuje uporniško gibanje proti otomanskemu imperiju, jugoslovansko zvezno državo in neodvisno državo. Za njeno južno sosedo Grčijo je Makedonija pomemben del njene dolge zgodovine ter ime regije, v kateri leži grško mesto Solun. Grčija je v svojo severno sosedo vložila veliko kapitala in je najbolj zvest zagovornik njenega pristopa k Evropski uniji. Pomemben napredek je, da je Grčija odstopila od zahteve po preimenovanju svoje severne sosede iz "Makedonija" v "Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija", pri čemer je ta izraz vsem nerazumljiv, vendar ob poudarku, da ta država ne obsega celotnega območja nekdanje Makedonije, ampak le slovanski in albanski severni del. Vedno sem bil proti mnenju, da mora država, zlasti nekdanja komunistična država, preden lahko pristopi k Evropski uniji, najprej postati članica Nata. V primeru Makedonije zavrnitev članstva države v Natu z dne 2. aprila vpliva na njene možnosti za članstvo v EU v bližnji prihodnosti. Vsaka država članica lahko prepreči pristop novinke, tudi če bi jo rada priznala, če se njuni mnenji glede občutljive podrobnosti ne bi razlikovali. Zato je odstavek 37 bistven za to razpravo. V zvezi s tem sem po dogovoru s skupino Evropske ljudske stranke (Krščanskimi demokrati) in Evropskih demokratov, skupino socialdemokratov v Evropskem parlamentu in skupino zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo danes dopoldan vložil sporazumen predlog spremembe. Pred svojim drugim nastopom v zvezi s tem pričakujem odzive. Janez Lenarčič predsedujoči Svetu. - Najprej bi želel čestitati za poročili, ki sta ju pripravila spoštovana poslanca, gospod Swoboda in gospod Meijer, o napredku Hrvaške in pa Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Veseli nas tudi, da je Evropski parlament na dnevni red zasedanja uvrstil razpravo o napredku obeh kandidatk. Slovensko predsedstvo namreč evropski integraciji držav zahodnega Balkana pripisuje izjemen pomen. Naj spomnim v tej zvezi, da so ministri za zunanje zadeve na svojem neformalnem zasedanju konec marca regiji zahodnega Balkana poslali pozitivno sporočilo o njeni evropski perspektivi. Ocenjujemo, da je v tem, za regijo zahtevnem obdobju, takšno sporočilo dobrodošlo in na mestu. Najprej glede Hrvaške: kar zadeva pristopna pogajanja s Hrvaško naj poudarim, da potekajo v skladu z načrti. In tu bi želel izraziti strinjanje z oceno spoštovanega poslanca Swobode, da je Hrvaška v minulih dveh letih bistveno napredovala pri izpolnjevanju zahtev pristopnega procesa. Odprtih je bilo šestnajst od petintrideset pogajalskih poglavij, dve poglavji sta bili že začasno zaprti. V aprilu in juniju sta predvideni dve pristopni konferenci s Hrvaško in, če bodo izpolnjena merila za odprtje poglavij, se bodo odprla nekatera nova poglavja na omenjenih dveh pristopnih konferencah. Naj poudarim, da je slovensko predsedstvo zavezano nadaljevanju procesa širitve Evropske unije in nadaljnjemu napredku pri pogajanjih. Poudarim pa naj, da je hitrost pogajanj odvisna predvsem od države kandidatke in od njenega napredka pri izpolnjevanju pogojev. Ti so opredeljeni v pogajalskem okviru, v revidiranem partnerstvu za pristop, ki ga je Svet sprejel februarja letos, in v drugih aktih. Ponavljam, Hrvaška je naredila pomemben napredek, vendar je dejstvo, da pred nami ostaja še veliko dela. V prihodnje bo, kot ugotavlja gospod poslanec Swoboda, treba še več pozornosti posvetiti nadaljnjemu prenosu in učinkovitemu izvajanju pravnega reda Evropskih skupnosti. Hrvaška mora nadaljevati prizadevanja za izpolnitev pogojev in za doseganje hitrejšega napredka. Pri tem bi želel izpostaviti predvsem: reformo pravosodja in uprave, boj proti korupciji, gospodarske reforme, pravice manjšin, vračanje beguncev ter polno sodelovanje z mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo. Bistveno pa je tudi, in na podlagi dokumentov, ki sem jih naštel, da si Hrvaška še naprej prizadeva za dobre sosedske odnose, to pa seveda vključuje tudi prizadevanje za reševanje odprtih vprašanj. Naj nadaljujem z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo: kot v svojem poročilu ugotavlja gospod poslanec Meijer, gre za edino državo s statusom kandidatke od leta 2005, ki še ni pričela s pristopnimi pogajanji. Menimo, da bi bilo treba ob izpolnitvi pogojev to stanje v letošnjem letu preseči. Zato je bilo glavno sporočilo nedavnega dokumenta Evropske komisije, da bo jesensko poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije lahko pozitivno, če bodo izpolnjene ključne prioritetne naloge. In podobno sporočilo je bilo poslano tudi z neformalnega zasedanja zunanjih ministrov konec marca v Sloveniji. Pri tem ne smemo pozabiti, da je ta država doslej že dokazala, da ima v regiji pomembno vlogo dejavnika stabilnosti. To vlogo ji je treba priznati in s pozitivnimi signali spodbuditi to državo k nadaljnji konstruktivni vlogi v regiji in k nadaljevanju reform. En takšnih signalov je nedavni začetek pogajanj o postopni vizumski oziroma dialoga o vizumski liberalizaciji. Strinjamo se z oceno poročevalca Meijerja, da vlada v Skopju dosledno izvaja Ohridski sporazum, zlasti na področju decentralizacije in zastopstva etničnih manjšin v javni upravi. Želimo si, da bi čim prej prišlo do napredka pri reševanju nekaterih preostalih vprašanj, ki so ključna za albansko skupnost. Slovenija, kot predsedujoča Svetu Evropske unije, spodbuja vse politične stranke, naj okrepijo politični dialog in medetnično sodelovanje, da bi še v tem letu dosegli naslednji korak v procesu vključevanja v Evropsko unijo. Naj v tem okviru poudarim naše iskreno obžalovanje, da glede odprtega vprašanja o imenu zadnja pogajanja niso prinesla želenih rezultatov. Obžalujemo tudi, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ni prejela vabila za članstvo v Natu. Glede na to, da je država v pridobitev vabila vložila veliko napora, upamo, da se bo kmalu pridružila drugima dvema kandidatkama, ki sta vabilo prejeli. Slovensko predsedstvo je v izjavi po vrhu Nato pozvalo, naj se pogajanja o imenu nadaljujejo in čim prej končajo. Vse politične voditelje v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji je pozvalo, da ohranijo že doseženo soglasje glede evropske in evroatlantske prihodnosti države. Hkrati je priporočilo, da država čim bolje izkoristi preostali čas do jesenskega rednega poročila Komisije o napredku. Olli Rehn komisar. - Gospod predsednik, pozdravljam poročilo gospoda Swobode o Hrvaški ter poročilo gospoda Meijerja o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji. V zvezi s Hrvaško menim, da poročilo gospoda Swobode obravnava glavna področja, na katerih se bo Hrvaška na poti v EU spopadala z izzivi, pri čemer je glavni poudarek na političnem področju. Poročilo je dobro pripravljeno, pri čemer bodo dejanske razmere ponazorjene še bolje, če bosta sprejeta predloga sprememb 15 in 16, na primer v zvezi s časovnim okvirom procesa. Pristopna pogajanja Hrvaške na splošno potekajo dobro, čeprav jih je zaznamovalo znamenito ali zloglasno vprašanje izvajanja zaščitne ekološko-ribolovne cone. Pozdravljam nedavno odločitev sabora, hrvaškega parlamenta, da v skladu s hrvaškimi prvotnimi zavezami v celoti prekine izvajanje zaščitne ekološko-ribolovne cone za plovila EU. Predsedniku vlade Sanaderju čestitam za njegovo vodstvo ter se zahvaljujem predsedniku Komisije Barrosu za njegovo sodelovanje pri reševanju tega vprašanja. Ko sem v začetku marca obiskal Zagreb, sem ugotovil, da je hrvaška evropska usmeritev dovolj trdna za rešitev tega vprašanja, ki ovira pristopna pogajanja. Zdaj, ko je Hrvaška te ovire odpravila, se bodo pogajanja, ki so bila ustavljena, nadaljevala z običajno hitrostjo, kar bo omogočilo doseganje napredka v preostalih mesecih slovenskega predsedovanja. Strinjam se s poročevalcem in gospodom Lenarčičem, da Hrvaško čaka še veliko dela. Doseči mora dejanski napredek na področju sodnih, upravnih in gospodarskih reform, boja proti korupciji, vračanja beguncev ter pravic manjšin. Prav tako je potreben nadaljnji napredek na področju različnih odprtih dvostranskih vprašanj s sosednjimi državami. To leto je lahko za pristopna pogajanja odločilno, če bo Hrvaška izpolnila številne pogoje. Komisija je v okviru letošnjega jesenskega širitvenega paketa pripravljena predstaviti okvirni časovni okvir ali pogojni časovni načrt za tehničen zaključek pristopnih pogajanj leta 2009, po možnosti še med mandatom sedanje Komisije. Vendar mora Hrvaška do junija izpolniti vsa začetna merila uspešnosti. Ne sme izgubljati časa. Izpolniti bo morala tudi vse obveznosti v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom ter znatno izboljšati upravljanje finančne pomoči EU. Komisija je pripravljena obravnavati pogajalska stališča v različnih poglavjih, ko bodo izpolnjena merila uspešnosti. Zdaj je na potezi Hrvaška. Prej kot bo Hrvaška dosegla dejanske rezultate, prej se bo pridružila Evropski uniji. Popolnoma se strinjam z gospodom Swobodo, da lahko Hrvaška postane vodilno merilo uspešnosti za države zahodnega Balkana, pri čemer jim lahko pokaže, kako lahko uresničijo svojo evropsko perspektivo. V zvezi z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo se na splošno strinjam z oceno reformnega procesa, podano v poročilu gospoda Meijerja. Poročevalcu se zahvaljujem za sodelovanje s službami Komisije pri pripravi tega poročila. Dodelitvi statusa države kandidatke leta 2005 je sledilo obdobje upočasnitve. Vendar so bili po predložitvi kritičnega poročila Komisije o napredku iz novembra 2007 sprejeti korektivni ukrepi. Od takrat so bile sprejete pomembne reforme, zlasti za okrepitev sodstva, reformiranje policije in izboljšanje medetničnih odnosov. Upoštevam priporočilo, da mora Komisija razviti sklop meril za začetek pristopnih pogajanj to leto. Sporočam vam, da smo oblikovali osem meril na podlagi ključnih prednostnih nalog novega partnerstva za pristop. Predložitev priporočila o začetku pristopnih pogajanj bo odvisna od napredka države pri izpolnjevanju teh meril. Oceno bomo izvedli to jesen v okviru širitvenega paketa, ki bo najverjetneje predstavljen v začetku novembra. Jasno je, da bo za uspešnost bistvena politična stabilnost. Pred nekaj tedni, marca, sem se v Skopju sestal s predsednikom Crvenkovskim in predsednikom vlade Gruevskim. Vse politične sile v državi sem pozval, naj se osredotočijo na program reforme, da izkoristijo možnosti, ki jih ima država to leto. Danes znova pozivam k temu, saj je po vrhu Nata v Bukarešti to še vedno pomembno. V zadnjem času je bilo veliko politične energije usmerjene v obravnavanje vprašanja imena. Medtem ko čestitam Hrvaški in Albaniji za njun uspeh na področju članstva v Natu v okviru evroatlantskega povezovanja, razumem, da je bila Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija prejšnji teden v Bukarešti razočarana. Politično vodstvo spodbujam, da si še naprej odločno prizadeva za članstvo v Natu in EU. Naj na koncu povem, da je to zelo primeren trenutek za razpravo o razvoju v teh dveh državah. Za obe državi je lahko to leto pomembno in celo odločilno v smislu približevanja Evropski uniji. Za državi bosta podpora in spodbuda Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zelo pomembni. Zato zelo cenim vaš neprecenljivi prispevek k naši evropski politiki stabilnosti in napredka na zahodnem Balkanu. Bernd Posselt v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, danes razpravljamo o edinih dveh evropskih državah kandidatkah, ki ju imamo, Hrvaški in Makedoniji. Upamo, da bomo pogajanja s Hrvaško končali do konca tega leta ali najkasneje naslednje leto. Upamo, da bomo pogajanja z Makedonijo začeli do konca tega leta ali najkasneje naslednje leto. Preprečiti želimo, da bi državi ovirali dvostranski problemi, pri čemer k ukrepanju v zvezi s tem vprašanjem pozivam zlasti grške kolege, saj napačna odločitev, sprejeta v Bukarešti, že povzroča destabilizacijo države. Kar zadeva Hrvaško, Sanaderjeva vlada dejavno nadaljuje z reformami in pogajanji. Svet in Komisijo pozivam, da ne zaostajata. Komisijo pozivam, da dejavno okrepi svoje zmogljivosti in hitro obdela zadevne dokumente. Svet pozivam k čimprejšnjemu odprtju vseh pogajalskih poglavij. Kdaj bodo poglavja zaprta, je seveda odvisno od pogajanj in hrvaških prizadevanj. Hrvaška je opravila ogromno predhodnega političnega dela. Pogumno je rešila vprašanje ribolovne cone, podprla arbitražo s Slovenijo ter zlasti z imenovanjem Srba za namestnika vlade v Sanadarjevi vladi posredovala pomembno sporočilo celotni regiji, in to glede na razmere, ki jih je gospod Swoboda na primer pravilno opisal na primeru Vukovarja. Zagotavljanje varstva pravic manjšin je bolj urejeno kot v večini držav članic. Zato menim, da moramo priznati hrvaške politične dosežke ter odločno podpreti državo pri njenih prizadevanjih za pristop k Evropski uniji. Upoštevamo ambiciozen cilj o sprejetju odločitve v sedanjem obdobju. Če to ne bo mogoče, bomo odločitev sprejeli jeseni. Vaš predlog, gospod Swoboda, bi podprli, če bi namesto "lahko", ki označuje le poročilo o stanju, vseboval besedi "najkasneje" in "morati", pri čemer bomo zato še naprej pritiskali na Svet in Komisijo. Vemo, da je to zelo ambiciozno, vendar si Hrvaška končno zasluži pravico. Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE. - (NL) Gospod predsednik, v imenu svoje skupine in svojem imenu bom podal nekaj pripomb. Najprej čestitam kolegu Swobodi, ki mu je letos znova uspelo predložiti uravnoteženo poročilo. Ko govorimo o Hrvaški, govorimo o zadnjih ukrepih, ki jih mora država sprejeti za končanje pogajanj. Upamo, da bodo ti ukrepi sprejeti čim prej. Pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila Komisija, je treba odpraviti. Upamo, da je to mogoče storiti čim prej, čeprav na koncu vedno ostanejo težja poglavja, na primer v zvezi z ladjedelništvom. Pozivam vse, vključno s hrvaško vlado, da tudi v državi dosežejo potrebno politično soglasje, da bodo lahko tudi težke odločitve sprejete hitro. Z gospodom Swobodo se strinjam tudi o rokih za izvedbo vsega tega, vključno s končanjem pogajanj. V zvezi z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo - Makedonijo - je pomembno, kot je pravilno rekel komisar, da si država to leto prizadeva izpolniti merila Komisije, da bo lahko sprejeta odločitev o začetku pogajanj. Menim, da je to bistveno. Tudi za Makedonijo velja, da mora doseči soglasje v državi; v zvezi s tem sem zaskrbljen zaradi nedavnih problemov z albansko manjšino ter jutrišnjega ali pojutrišnjega glasovanja v Skopju, zaradi česar lahko vlada razpade. Takšen izid bi bil za državo usoden, saj bi bila pogajanja z Grčijo glede imena ter prizadevanja v zvezi z merili, o katerih je govoril komisar, ustavljena. Menim, da je treba vse strani v državi pozvati, da ohranijo soglasje ter preprečijo, da bi v naslednjih nekaj tednih potekale nove volitve; pomembno je zagotavljati to soglasje. Na koncu tudi mi obžalujemo, da v Bukarešti ni bilo doseženo soglasje o pristopu Makedonije k Natu. Menimo, da je treba poskusiti znova ob posredovanju ZN in gospoda Nimitza, pri čemer upam, da bosta obe strani dejavnejši pri iskanju hitre rešitve. István Szent-Iványi v imenu skupine ALDE. - (HU) Gospod predsednik, komisar, v prvi polovici tega leta so se pristopna pogajanja s Hrvaško upočasnila, pri čemer se je zdelo, da se je proces ustavil. Upajmo, da je to za nami in da se bodo pogajanja znova nadaljevala s polno paro. K temu je zagotovo pripomogla odločitev hrvaškega parlamenta, da prekliče veljavnost zaščitne ekološko-ribolovne cone za države članice Evropske unije. V zadnjih letih je Hrvaška veliko dosegla, za kar si zasluži priznanje: brez dvoma je delujoča demokracija, ima delujoče tržno gospodarstvo ter izvaja določbe iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Vendar mora nedvomno rešiti še nekaj resnih težav. Prva težava, ki jo bom omenil, je zavlačevanje reforme pravosodnega sistema, s katero ne sme več odlašati. Menim, da je pomembno okrepiti boj proti korupciji ter zagotoviti, da ne bo zajemal le manjših primerov, ampak tudi "velike udeležence", pri čemer Hrvaška do zdaj na tem področju ni dosegla napredka. Izboljšati je treba učinkovito rabo sredstev Skupnosti, pri čemer je treba uvesti velike strukturne reforme. V zvezi s tem želim poudariti položaj in vlogo ladjedelniške industrije, ki jo je treba prestrukturirati. Če bo Hrvaški uspelo narediti vse to, potem bo lahko pogajanja končala pravočasno, v roku, določenem v poročilu, pri čemer ji je treba zagotoviti vso podporo. Hrvaški pristopni proces je zelo pomemben za regijo. Uspešen pristop Hrvaške bi predstavljal model in spodbudo tudi za druge države zahodnega Balkana. Zato hitro in uspešno končanje pogajanj ni le skupna odgovornost Hrvaške in Evropske unije, ampak je to tudi v njunem skupnem interesu. Upam, da bo Hrvaška prevzela to odgovornost. Za konec čestitam Hannesu Swobodi za odlično opravljeno delo v vlogi poročevalca. Hvala, gospod predsednik. Konrad Szymański v imenu skupine UEN. - (DE) Seveda tudi jaz čestitam poročevalcu. To poročilo je zelo dobro. Dobro je, da bosta morda Hrvaška in Makedonija pred evropskimi volitvami 2009 postali članici Unije. V zvezi s slednjo za pristop ne smemo določati političnih pogojev, zlasti v zvezi s področji, kot so lastniške pravice ali nadomestila za škodo, ki spadajo na področje dvostranskih odnosov. Ta trenja ne smejo ogrožati procesa širitve. Ta proces ima širši pomen. Unija s širitvijo na zahodni Balkan prispeva k stabilizaciji te regije, v kateri smo bili v 90. letih 20. stoletja neuspešni. Da bo ta proces lahko dokončan, moramo Beogradu poslati pozitivno sporočilo. S priznanjem Kosova se je proevropski del prebivalstva v Srbiji znašel v nerodnem položaju. Nimamo veliko časa, da vsaj delno popravimo ta vtis. Potrebujemo časovni načrt za sklenitev sporazuma o vizumih s Srbijo. Nujno moramo podpisati stabilizacijsko-pridružitveni sporazum. Danes je ta sporazum postal žrtev notranje politike dveh držav članic, vendar bo zaradi tega morala celotna Unija plačati ceno. Milan Horáček v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Zadovoljen sem z zelo dobrim in uravnoteženim poročilom gospoda Swobode, kar je pozitiven znak za Hrvaško in celotno regijo. Kljub vsem prizadevanjem ne smemo pozabiti na nekatera težavna področja, ki jih mora Hrvaška pred pristopom k EU še reformirati. Ne nazadnje so dejstva edino zanesljivo merilo o pripravljenosti države na pristop. Ta področja so razrešitev nerešenega vprašanja meje, boj proti korupciji, upravna reforma in spoštovanje človekovih pravic. Sodelovanje z mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo je še eno merilo pripravljenosti države. Politične stranke, civilna družba in mediji si morajo dolgoročno prizadevati za pridobitev podpore prebivalstva. Enako velja za vključevanje nacionalnih in spolnih manjšin v družbeno in politično življenje. Pozdravljam odločitev o imenovanju predstavnika srbske manjšine za namestnika predsednika vlade. Veliko je treba narediti še na področju varstva okolja, da se zagotovi ekološki trajnostni razvoj v skladu s cilji EU. Zagotavljanje podpore Hrvaški pri tem je naloga, ki jo bom z veseljem spodbujal. Diamanto Manolakou v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospod predsednik, poslanci Evropskega parlamenta iz grške komunistične stranke bomo glasovali proti vstopu Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Hrvaške v EU. Nasprotujemo krepitvi kapitalistične EU, ki hujska k vojni. Potem ko sta Nato in EU razkosala Jugoslavijo, se kujejo imperialistični načrti o premikanju mej na Balkanu ter oblikovanju protektoratov, ki podpirajo imperialiste in ločujejo ljudi. Na poljubno izbranih ozemljih med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in srbsko pokrajino Kosovo, kamor naj bi prispele sile EU, se oblikuje in širi največje oporišče Združenih držav v Evropi. Zaradi tega se krepi rivalstvo v regiji. Na zadnjem vrhu Nata sta Albanija in Hrvaška prejeli vabilo za članstvo, medtem ko Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ni bila povabljena. To kaže na neprijetno izsiljevanje balkanskih držav in Grčije, da se podredijo imperialističnim interesom. Kar zadeva ime države, podpiramo geografsko določeno rešitev, ki je sprejemljiva za vse, oddaljena od ločitvenega nacionalizma in zasužnjevanja ter omogoča mir, stabilne meje in zaščito suverenosti držav. Ljudje se morajo skupaj boriti proti imperialističnim organizacijam, ki jih ločujejo in izkoriščajo. Georgios Georgiou v imenu skupine IND/DEM. - (EL) Gospod predsednik, posledice vrha Nata v Bukarešti so dosegle tudi ta parlament. Veseli me, da je Evropa končno sprejela stališče v zvezi s tem vprašanjem, ker običajno nismo posebej naklonjeni sprejemanju stališč, kadar odločitve sprejemajo drugi. Zato mislim, da so se zlasti na primeru Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije vse strani naučile veliko koristnega. Ta nova republika še ni prevzela evropske diplomatske prakse in je vstop v NATO pričakovala enostavno na podlagi obljub ZDA ter zaostalega in zgrešenega upanja po osvoboditvi. Pri pogajanjih med evropskimi državami se ne smeta nikoli pojavljati izzivanje in fanatizem. Odločitve se ne smejo sprejemati na namišljeni podlagi izvora, sosednjih kultur in zgodovine; delovati moramo v duhu soglasja, razumevanja in zlasti pravičnosti, da bi poiskali rešitev, ne pa poslabšali težave. Pozitiven pristop bo Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji koristil in upamo, da se ji bo zagotovila pomoč za vstop v NATO in EU. Če Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne bo sprejela izbranega imena in ga bo še naprej zavračala, jo bo to oviralo pri pridruževanju, saj s tem ogroža lastna prizadevanja. Če so zdaj ogrožena njena prizadevanja, bo morda ogrožena tudi njena prihodnost. Dimitar Stoyanov (BG) Gospod Meijer je zagotovo seznanjen z dejstvom, da je izraza "Makedonija" in "makedonski narod" uvedla odredba komunistične internacionale iz leta 1934. Po vojni je jugoslovanska komunistična stranka sprejela in strogo uveljavljala zamisli o tako imenovanem makedonizmu, ki so pozneje postale del načrta o Veliki Srbiji. Te zamisli vključujejo silovito propagando, ki razširja diskriminacijo proti Bolgarom. Veliko ljudi v Makedoniji, ki se zavedajo svoje bolgarske etnične identitete, je preganjanih, ker se želijo opredeliti kot Bolgari. V Skopju se vsako leto oskruni spominska plošča Bolgarke Mare Bouneve, ki se je borila za svobodno Makedonijo in jo je francoski tisk poimenoval kot "makedonsko Charlotte Corday". Leta 2007 se je poleg te profanacije zgodil še fizični napad na Bolgare in makedonske državljane, ki so se opredelili kot etnični Bolgari. Skrajni čas je, da makedonska vlada prepreči takšno izkazovanje sovraštva do Bolgarov, ker to ne spada v Evropsko unijo. Hvala. Anna Ibrisagic - (SV) Hvala, gospod predsednik. Poročilo je v celoti ustrezno. Dobro je uravnovešeno in objektivno opisuje razvoj v Makedoniji; na eni strani pozdravlja dosežene rezultate, na drugi strani pa poziva, naj se za doseganje zastavljenih ciljev nameni še nekaj dodatnega časa. Vendar, kot se pogosto dogaja, je razprava omejena na preučevanje različnih vidikov spora glede imena države in ni osredotočena na vprašanje, kako lahko Makedonijo čim prej vključimo v EU. Vsem nam je znano, kaj se je zgodilo na vrhu v Bukarešti. Ne bom govorila o tem, kdo ima prav in kdo ne ali kdo je moral braniti pomembnejše nacionalne interese, vendar moram poudariti, da pri zunanji politiki ne gre le za vprašanje, kdo ima prav in kdo ne. Zunanja politika pomeni doseganje rešitev, ki najbolje zagotavljajo mir in varnost v lastni državi ali regiji in, v našem primeru, v Evropi. To se dosega s kombinacijo dobre volje, kompromisa, dobre diplomacije in jasnega vodstva. Mislim, da oviranje članstva južnoevropske države v Natu, ko se pojavi priložnost zanj, ni preveč pametno zaradi zapletenosti sedanjega položaja na Balkanu in vseh izzivov, s katerimi se srečujemo, kot so neodvisnost Kosova, ki je nepreklicno dejstvo, odstop vlade in nove volitve v Srbiji ter reforma policije v Bosni, ki še poteka. Oviranje članstva balkanske države v EU ali celo sama misel na to pa ni le nespametno, ampak dejansko nevarno dejanje. Pred tremi urami sem govorila s poslancem v Evropskem parlamentu, ki je rekel: "Če ne bodo storili, kar želimo, jih lahko oviramo ne le pri vstopu v NATO, ampak tudi pri vstopu v EU. Zakonodaja nam to omogoča." Moj odgovor na to je, da moramo torej spremeniti zakonodajo. Prepričana sem, da zakonodaje nismo sprejeli, da bi se medsebojno ovirali, si škodili ali se izsiljevali. Zakonodajo imamo seveda zato, da bi čim bolje sodelovali v miroljubni in varni Evropi. Odločno sem prepričana, da lahko varno Evropo zagotovimo s čim prejšnjim vstopom vseh držav z Balkana v EU. Nobenega dvoma ni, da je Makedonija del Evrope in jo je treba čim prej vključiti v EU. Pozivam vas, da podprete to poročilo. Borut Pahor Glede poročila o Hrvaški. Ta visoki dom, pa tudi Komisija sta skoraj z navdušenjem sprejeli novico o tem, da je hrvaški Sabor umaknil svojo odločitev o razglasitvi ekološko-ribolovne cone. In zdi se, kot da utegne biti Hrvaška zaradi te odločitve nagrajena s pospešenim nadaljevanjem pogajanj. Jaz si vsekakor želim, da bi čim prej vstopila v Evropsko unijo, ampak bi rad opozoril ta visoki dom in posebej poročevalca in prijatelja Hannesa Swobodo, da enostranska dejanja Republike Hrvaške pri vprašanjih meje s sosednjimi državami niso izjema, ampak so pravilo. Izjemno v tej zgodbi je bilo samo to, da je enkrat Hrvaška morala odstopiti od svoje enostranske poteze zato, ker je bila postavljena pred izbiro: ali Evropska unija ali nacionalistična izoliranost. In tukaj se je ta pritisk pokazal kot koristen in upam, da bo poročevalec Hannes Swoboda in tudi Evropska komisija ter predsedstvo še nadalje vztrajalo na politiki, da enostranska dejanja Republike Hrvaške pri določanju meje s sosednjimi državami ne bodo nagrajevana. Jelko Kacin Napredovanje in približevanje Republike Makedonije k Evropski uniji je najboljši način za stabiliziranje tega dela Balkana. Njihova uspešna pogajanja bodo pomagala vsem sosedom, da si za status kandidatke še prizadevajo. Za preboj in rešitev izziva imena pa so potrebne zunanje vzpodbude. Potrebna so simbolna dejanja, v Skopju in v Atenah, potrebna je vztrajnost. Zdaj je pravi trenutek, da se za letališče v Skopju takoj poišče manj izzivalno ime, da se obsodi nespoštovanje in nedopustna skrunitev grške zastave. Toda tudi dodatne težave in vse diskriminacije, ki jih trpijo imetniki makedonskih potnih listov v zvezi z grškimi vizami, so nedopustne. V Evropski uniji gradimo skupnost modernih post-nacionalnih držav. Medsebojno spoštovanje različnosti in nacionalnih identitet je tudi vprašanje spoštovanja temeljnih človekovih pravic. Le tako lahko preprečimo ali vsaj omejimo negativne posledice občutka nacionalne ogroženosti. Potrebujemo odpravo vizumskega režima za vse države tega območja. Potrebujemo pa tudi hitro in trajno rešitev vprašanja imena in vsestransko zavezništvo med Republiko Makedonijo in med Republiko Grčijo. Mir in stabilnost in hitre ter uspešne evro-atlantske integracije so v interesu obeh držav in vseh narodov. Toda, gospod komisar in gospod Lenarčič, slovensko predsedstvo bi moralo na naslednji vrh uvrstiti vprašanje Makedonije. Nobene potrebe ni, da s tem čakamo do jeseni. In še nekaj o Hrvaški. Hrvaška politika je sama sebi z uveljavitvijo zaščitne ekološko-ribolovne cone pripravila zasedo in se presenetila. Taka presenečanja so v bodoče povsem nepotrebna. Če smo se iz te avanture kaj naučili, je to dobro, če se niso ničesar naučili, potem je govorjenje in zaklinjanje v uspešen konec pogajanj v letu 2009 le pesek v oči. Peska v oči ne potrebuje nihče, ne državljani, ne gospodarstvo, ne sosedi in ne U, ne Evropska unija. Zdaj potrebujemo zgodbo o uspehu. Za uspeh pa je potrebno načelo: pacta sunt servanda (spoštovati prejete obveznosti). Hanna Foltyn-Kubicka (PL) Gospod predsednik, Evropska unija pri konstruktivnem ocenjevanju napredka Hrvaške ne sme le določati pogojev, ampak tudi zagotavljati vso mogočo podporo ob upoštevanju izkušenj drugih evropskih držav, posebnosti regije in še svežih spominov na vojno pri ljudeh v tej državi. Vključevanje Balkanskega polotoka brez Hrvaške ni izvedljivo. Poudariti je treba tudi, da sta zadnji dve leti sodelovanja povzročili nepričakovano dobre rezultate, kar nedvomno koristi procesu vključevanja v Evropsko unijo. Jasno je, da obstajajo nekatera področja, na katerih so nujni odločnejši ukrepi. Vseeno mislim, da je treba priznati prizadevanje te države in da mora celotna EU podpirati takšne ukrepe. Hrvaška je v zadnjih dveh letih pohvalno napredovala na večini področij, ki jih zajema zakonodaja Skupnosti. Zato sem prepričana in upam, da se bodo z vzajemnim sodelovanjem in ustrezno podporo ostalih držav članic pogajanja pravočasno zaključila, da se bo pristopna pogodba dokončno pripravila pred volitvami v Evropski parlament junija 2009. Angelika Beer (DE) Gospod predsednik, iskreno pozdravljam kolege iz Makedonije, ki spremljajo to razpravo. Komisar Rehn je izjavil, da Makedonijo spodbujamo k napredovanju v procesu reforme. Vsi smo enotni, da želimo začetek pogajanj še letos. Vendar moramo biti specifični. Stranka, ki je Makedoniji onemogočila sprejemanje obveznosti zveze s svojim vetom na članstvo države v Natu, je Grčija. Seveda obstaja tudi spor glede imena, vendar ne moremo prezreti dejstva, da je leta 1995 Grčija podala zavezujočo izjavo, veljavno na podlagi mednarodnega prava, da spor glede imena ne bo nikoli ovira za vstop Makedonije v mednarodno skupnost, EU ali NATO. Grčija je prekršila ta mednarodno zavezujoč dogovor; če želimo izvajati reforme na tem področju, mislim, da je Grčija tista, ki krši evropska merila, in ne Makedonija. To je korak nazaj in žalitev za majhno državo, ki si dejansko na vse načine prizadeva za sodelovanje z nami in začetek pogajanj. Gospod Swoboda, zato moram povedati, da lahko možnost preprečitve ali odložitve jutrišnjega glasovanja ponovno destabilizira vlado v Makedoniji in s tem spodbudi nacionalistične sile. Dejanska težava je, da je Grčija zavezniška država, ki nikakor ne priznava kakršnih koli manjšin v svoji državi. To je v nasprotju s københavnskimi merili, kar je sramotno za Evropsko unijo in zvezo. Makedoniji želim vse dobro, ko bo sprejemala naslednje ukrepe navkljub Grčiji. Andreas Mölzer (DE) Gospod predsednik, Hrvaška ni le kulturno in zgodovinsko del Srednje Evrope, ampak izpolnjuje tudi vsa pristopna merila. Zato je ne smemo po nepotrebnem kakor koli ovirati. Z razrešitvijo ribiškega spora je Hrvaška ponovno potrdila svojo pripravljenost na članstvo v EU, hrvaška vlada pa krepi tudi svoje prizadevanje za boj proti korupciji. Vendar pospešena pridružitev Hrvaške, ki je zdaj postala izvedljiva, po mojem mnenju ne sme pomeniti samodejnega vstopa katere koli druge države. Kot je splošno znano, mora Makedonija poleg korupcije obvladovati tudi gospodarske težave in pravno državo. Zlasti ob upoštevanju razglasitve neodvisnosti Kosova je treba še ugotoviti, ali se lahko etnično premirje z albansko manjšino ohrani tudi dolgoročno. Ne smemo ponoviti napak iz preteklih krogov širitve. Mislim, da mora EU končno spoznati, da nerešeni spori, kulturne razlike in socialno-gospodarske težave ob pristopu ne izginejo sami od sebe. Pál Schmitt (HU) Hvala, gospod predsednik. Kot predsednik skupnega parlamentarnega odbora EU-Hrvaška mislim, da je v zadnjih mesecih prišlo do ugodnega napredka pri hrvaškem procesu evro-atlantskega povezovanja. Gospod Barroso je pred nekaj tedni pripravil časovni načrt za dokončanje pristopnih pogajanj do jeseni 2009, Hrvaška pa je prejšnji teden prejela vabilo za vstop v NATO. Oba dogodka potrjujeta, da je Hrvaška na pravi poti in mednarodna skupnost nagrajuje prizadevanje hrvaške vlade. Ni naključje, da je rezultat Eurobarometra na Hrvaškem prvič po dolgem času znova presegel 60 %. Prav tako menim, da je spoštovanja vreden in razumen odnos naših hrvaških prijateljev pripeljal do odločitve, da Hrvaška zaščitne ribolovne cone ne bo uveljavljala za države članice Evropske unije, kar je v interesu članstva Hrvaške v Evropski uniji. Tudi v zvezi z neodvisnostjo Kosova je vlada gospoda Sanaderja izbrala zmerno pot ter se pridružila večini držav članic EU in priznala neodvisnost Kosova. Gospod predsednik, kot je že bilo navedeno, je dejstvo, da je manjšina Srbov na Hrvaškem dobila mesto namestnika predsednika vlade v sedanji sestavi vlade, pomembno prispevalo k stabilnosti v regiji in miroljubnim odnosom med različnimi etničnimi skupinami. Mislim, da je izjava slovenskega predsednika vlade, da ne izključuje uporabe veta proti vstopu Hrvaške v EU zaradi vprašanja meje med obema državama, nepravična. Širitev EU in usoda nekega naroda ne smeta biti odvisni reševanja čezmejnih dvostranskih sporov. Pozitivno sporočilo poročila je, da priznava napredek Hrvaške v zvezi s stabilnostjo v regiji Zahodnega Balkana, zagotavljanjem pripravljenosti gospodarstva države na konkurenco na ravni Evropske unije ter v zvezi z institucionalnimi reformami in sprejetjem zakonodaje Evropske unije. Poleg pozitivnih vidikov pa poročilo jasno navaja tudi izzive, s katerimi se srečujemo, kot so reforma pravosodnega sistema, boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji, zaključek vračanja beguncev in reševanje ali zmanjšanje dvostranskih napetosti. Čestitam poročevalcu gospodu Swobodi. Józef Pinior Gospod predsednik, najprej čestitam gospodu Hannesu Swobodi in gospodu Eriku Meijeru za njuni poročili o napredku Hrvaške in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2007. Obe poročili sta odlični. Kot poročevalec skupine socialdemokratov v senci o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji se gospodu Meijerju zahvaljujem za resno in iskreno sodelovanje med pripravo tega poročila. Poročilo o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji navaja dosežke pri izvajanju ohridskega okvirnega sporazuma, ki obravnava politični vidik medetničnih odnosov. Poročilo pojasnjuje gospodarsko uspešnost, sprejetje več ključnih zakonov v zvezi s tožilstvom in napredek pri boju proti korupciji. Na drugi strani pa obžalujemo podpis dvostranskega sporazuma o imuniteti med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Združenimi državami, ki omogoča izvzetje iz pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča, kar je v nasprotju s standardi in politikami EU. Poročilo poziva Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Grčijo, naj okrepita prizadevanja za rešitev spora glede imena države. To ne sme v nobenem primeru ovirati članstva Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v mednarodnih organizacijah. V zvezi z vprašanjem imena poročilo ne kritizira nobene od strani, ampak ju le spodbuja, naj kljub dogodku na vrhu Nata v Bukarešti prejšnji teden nadaljujeta s pogajanji. K sreči je Javier Solana včeraj v odboru Evropskega parlamenta za zunanje zadeve povedal, da se bodo pogajanja glede imena nadaljevala. Če se bosta obe strani strinjali, se lahko NATO odloči, da takoj posreduje vabilo Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji tudi na veleposlaniški ravni, zato bo treba organizirati nov vrh. Datum za začetek pristopnih pogajanj z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo bi se lahko določil že letos. Evropski parlament mora državi zagotoviti jasno usmeritev k evropskemu povezovanju. Johannes Lebech (DA) Gospod predsednik, ko govorimo o Balkanu, moramo regijo obravnavati kot enotno celoto. Dolgoročni cilj EU je pristop vseh držav na Balkanu. Za doseganje tega cilja pa se pričakujejo rezultati na ravni samih držav. Skupna evropska prihodnost je skupna naloga držav članic in vseh balkanskih držav. Tudi med nordijskimi državami so se v preteklosti pojavljali spori, vendar zdaj sodelujemo. Kot države v nordijski regiji tudi vse balkanske države združujejo skupna zgodovina, skupni jeziki in skupna kultura. Zato bi bilo treba začeti proces sodelovanja za zagotovitev miru in stabilnosti. Med državami v regiji je zdaj v veljavi več sporazumov o sodelovanju. Zakaj ne bi sprejeli dodatnega ukrepa? Po zgledu nordijskega sodelovanja bi lahko države na Balkanu vzpostavile forum za sodelovanje po vzoru nordijskega ali baltskega sveta. Krepitev obstoječega regionalnega političnega sodelovanja v obliki balkanskega sveta bo tem državam omogočila začetek praktičnega in v prihodnost usmerjenega sodelovanja, ki bo omogočilo stabilizacijo regije ter zagotovilo boljšo pripravljenost držav, ki še niso države članice ali uradne države kandidatke, na pristop. Ryszard Czarnecki (PL) Gospod predsednik, Hrvaško, ki je star evropski narod z dolgo zgodovino in zanimivo kulturo, je treba čim prej vključiti v evropsko družino narodov, znano kot Evropsko unijo. Hrvaška, država, ki je zaprosila za članstvo k Uniji, ima presenetljivo daljšo zgodovino kot nekatere države ustanoviteljice Evropske skupnosti, kot sta Belgija in Luksemburg. Zagreb in Split sta zelo evropski mesti, Dubrovnik pa je dragulj v evropski kulturni kroni. Med to razpravo je večina govornikov, vključno z mano, nosila kravato. Poudariti je treba, da so kravate izumili Hrvati, v Evropskem parlamentu, ki tako ceni neodvisnost in svobodo, pa je treba izpostaviti tudi, da je bilo hrvaško pristanišče Dubrovnik prvo v Evropi, ki je na začetku 15. stoletja prepovedalo trgovino s sužnji. Ob upoštevanju tega niti nimamo moralne pravice, da oviramo vstop Hrvaške v Unijo. Predsednik (FR) Dejstvo, da opravljam funkcijo predsednika, vendar ne nosim kravate, seveda ni nikakor povezano s to točko dnevnega reda. Antonios Trakatellis (EL) Gospod predsednik, poročilo gospoda Meijerja in soglasno sprejete resolucije skupnega parlamentarnega odbora EU-Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija poudarjajo tri ključne korake, ki jih je Makedonija sprejela v smeri Evrope. Prvi korak seveda vključuje izpolnjevanje pristopnih meril in spoštovanje pravnega reda Skupnosti. Čeprav je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija napredovala, mora nadaljevati svoj proces reforme, kot je poudarjeno v poročilo gospoda Meijerja in več drugih poročilih Evropske komisije. Drugi korak zadeva notranjo politiko in socialno kohezijo. Makedonija mora še naprej upoštevati ohridski sporazum, zlasti v odnosu do Albancev in drugih manjšin v tej večetnični državi. Tretji korak je odpravljanje nesoglasij med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in njenimi sosedami v skladu s salzburško deklaracijo. Naj poudarim, da Grčija ima in bo še naprej imela glavno vlogo pri prizadevanjih za vstop vseh balkanskih držav v evro-atlantske strukture, ker je odločno prepričana, da bo razvoj držav v regiji koristil vsem. Vendar za Grčijo vprašanje imena ni le zgodovinska, psihološka ali čustvena težava. Za vse grške državljane pomeni resnično politično vprašanje, saj je povezano z evropskimi vrednotami dobrih medsosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja. Naj vas spomnim, da se je Grčija strinjala, da se Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji dodeli status pristopne države kandidatke, vendar seveda pod pogojem iz sporočila KOM(2007)663, da je treba s pogajanji doseči sporazumno rešitev v zvezi z vprašanjem imena. Na koncu želim poudariti, da je Grčija kljub temu, da na vrhu v Bukarešti Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija še ni bila povabljena v NATO zaradi nerešenega spora v zvezi z imenom, naklonjena nadaljevanju pogajanj. Dejansko smo sprejeli velikodušen kompromisni ukrep in predlagali sprejemljivo sestavljeno ime, tako da se mora nasprotna stran le še prilagoditi stališču Grčije. Gospod predsednik, na koncu upam, da bomo lahko dosegli soglasje glede nekaterih točk, ki jih je še treba razrešiti, kar nam bo omogočilo, da nadaljujemo z glasovanjem v Strasbourgu. Ioan Mircea Paşcu Gospa predsednica, Hrvaška ima evropsko perspektivo; to dokazujejo nedavno vabilo za vstop v NATO in sedanja pogajanja za vstop v EU. To je velik dosežek za državo, v kateri je le deset let nazaj dejansko vladalo vojno stanje. Vendar to ni dovolj, da bi obvladali izzive, s katerimi se srečujeta Hrvaška in EU pri zaključevanju teh pogajanj. Časovni okvir je zelo kratek, zato je dejansko pomemben vsak posamezen dan ne glede na različne datume, predlagane za dokončanje procesa. Vendar sem ob nedavnem obisku v Zagrebu v vlogi vodje delegacije odbora za zunanje zadeve ugotovil, da so hrvaške oblasti odločene odpraviti te težave in doseči članstvo v Uniji. V tem smislu nedavna odločitev hrvaškega parlamenta po obisku komisarja Rehna, da države EU izključi iz izvajanja zaščitne ekološko-ribolovne cone, dokazuje to odločenost in je pomemben korak v pravi smeri. Prepričan sem, da bo Hrvaška z ustrezno upravno zmogljivostjo za izvajanje zahtevane zakonodaje v EU in Natu pomemben dejavnik za stabilnost in razvoj na območju, ki mu je treba še naprej namenjati veliko pozornosti. Gospodu Swobodi čestitam za njegov trud, ki ga dokazuje tudi to poročilo. Lena Ek (SV) Hvala, gospa predsednica. Hrvaška ima ključno vlogo pri demokratičnem razvoju na Zahodnem Balkanu in izjemno pomembno je, da se ta proces nadaljuje. Ugotovili smo, da se je ta proces iz utemeljenih razlogov med volilno kampanjo in oblikovanjem nove vlade na Hrvaškem nekoliko upočasnil, vendar zdaj resnično upam, da se bo ponovno pospešil. Kot so ugotovili že prejšnji govorniki, je časovni okvir izjemno omejen. Pozdravljam začasno odpravo omejitev v ekološki coni v Jadranskem morju. To je pozitiven znak v zvezi z odnosi med Slovenijo, Italijo in Hrvaško, vendar moramo pri obravnavanju tega edinstvenega morskega okolja še naprej veliko pozornost namenjati okoljskim vprašanjem. Hrvaška si mora v zvezi z reformo pravnega sistema in sodnega procesa še veliko prizadevati. Še vedno preveč ljudi predolgo čaka na razsodbo v svojih primerih. To vprašanje je treba prednostno obravnavati ter razviti in razširiti upravne zmogljivosti v državi. Na koncu pozdravljam delo odbora hrvaškega parlamenta za spremljanje pogajanj z EU, ki ga vodi moja dobra prijateljica Vesna Pusić. Zdaj upamo, da bodo pogajanja uspešna in jih bo mogoče čim prej zaključiti. Doris Pack (DE) Gospa predsednica, poročilo gospoda Swobode je spodbudno, realistično in uravnoteženo. Za to mu čestitam. Dokazuje dosežke Hrvaške, kot so njena zgledna zakonodaja o manjšinah, konstruktivno sodelovanje s haaškim sodiščem, okrepljena zavezanost boju proti korupciji ter zlasti sporazum med parlamentom in vlado glede ribolovne cone, ki ga je bilo zelo težko doseči. Hrvaška in Evropska komisija morata zdaj uporabiti vsa svoja sredstva za hitra in uspešna pogajanja o prihodnjih poglavjih. Mednarodnemu razsodniku je treba zagotoviti, da končno razreši vprašanje meje med Slovenijo in Hrvaško. Hrvaška mora imeti ključno vlogo v regiji in jo je treba čim prej vključiti v Evropsko unijo. Dvostranska vprašanja ne smejo biti ovira. V zvezi z Makedonijo vas lahko obvestim, da sem ta konec tedna tam sodelovala na konferenci in da je tamkajšnje vzdušje po zavrnitvi s strani Nata zelo nemirno. Ljudje menijo, da se z njimi ravna nepravično. Poročilo gospoda Meijerja opisuje naporno pot, ki jo je država že uspešno prehodila. Storiti je treba še veliko, vendar je težko napredovati k drugim političnim področjem, če je stalno prisotno vprašanje poimenovanja. Tamkajšnje razmere spremljam že od leta 1992 in želim si, da bi Makedonija in Grčija končno našli rešitev spora glede imena, kar bi koristilo zlasti mladi generaciji. V zadnjih tednih sta obe strani nekoliko popustili, vendar morata še bolj približati svoji stališči. Mislim, da bi bilo v nasprotju z našimi evropskimi vrednotami in dejansko neodgovorno, če bi veto ponovno omogočil oviranje države pri njenem vključevanju v Evropsko unijo. To se ne sme zgoditi. Gyula Hegyi Gospa predsednica, zelo sem razočaran nad sedanjimi odnosi med Zahodom in Makedonijo. Odkrito povedano si makedonski državljani zaslužijo večjo naklonjenost z naše strani. Zaradi neodvisnosti Kosova in nedavnega neuspeha v zvezi z vstopom v NATO je položaj še bolj zapleten. V Makedoniji separatistična gibanja na eni in nacionalisti na drugi strani ogrožajo stabilnost države, hkrati pa odločitev iz Bukarešte nikakor ne prispeva k izboljšanju razmer. Vendar se lahko naši makedonski prijatelji iz dogodka v Bukarešti tudi nekaj naučijo. Podpora ZDA ni dovolj. Veliko odločitev je odvisnih od skupnega dogovora držav članic Evropske unije in tudi Nata, vsaka država članica pa lahko uporabi svojo pravico do veta. Makedonija mora ob upoštevanju nedavnih dogodkov ponovno razmisliti o svojem stališču glede izvzetja ZDA iz pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča. Obe strani, tako mi kot makedonski politiki, sta storili veliko napak, vendar zaradi teh napak ne smejo trpeti običajni državljani. Zato moramo v zvezi z liberalizacijo vizumskega sistema delovati hitro ter makedonskim državljanom omogočiti potovanja, učenje in tesnejše povezave z vsakdanjim evropskim življenjem. Pred tremi leti in pol, ko sem bil izvoljen za podpredsednika skupnega parlamentarnega odbora EU-Makedonija, sem imel veliko optimističnih načrtov za izboljšanje naših odnosov. Zelo malo teh zamisli se je dejansko uresničilo. Upam, da lahko napredujemo vsaj na področju liberalizacije vizumskega sistema. Maria Eleni Koppa (EL) Gospa predsednica, Grčija je vedno podpirala evropsko perspektivo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, h kateri je prispeval njen gospodarski razvoj. V okviru ZN smo si sistematično prizadevali za sporazumno rešitev v zvezi s težavo poimenovanja. Grčija je precej popustila in zdaj zagovarja sestavljeno ime z geografsko oznako, ki je splošno zavezujoča za vse subjekte. Žal nasprotna stran ni enako pripravljena na sodelovanje. Zaradi rezultatov vrha Nata v Bukarešti je v interesu vseh strani, da se pogajanja nadaljujejo in se čim prej doseže sporazum. Odločitev Nata, da ne izda vabila za članstvo, ne pomeni zavrnitve članstva, ampak opozarja, da je treba najprej rešiti ta spor. Mislim, da je bilo prvotno besedilo poročila kolega poslanca gospoda Meijerja v zvezi s tem vprašanjem uravnoteženo. Žal se je zaradi sprejetih predlogov sprememb poročilo v zvezi z vprašanjem poimenovanja spremenilo. Poslance Evropskega parlamenta pozivamo, naj ne sprejmejo ubeseditve, ki ovira stalni proces pogajanj, ki je zdaj na najpomembnejši stopnji. Zita Pleštinská (SK) Brez pristopa držav iz jugovzhodne Evrope k EU ne moremo govoriti o uspešnem evropskem povezovanju. Med hladno vojno je bila nekdanja Jugoslavija branik svobode in veliko izseljencev, vključno s tistimi, ki so živeli v nekdaj totalitarni Češkoslovaški, je pobegnilo na Zahod čez državo, ki je za nekdanjo Sovjetsko zvezo in njene satelitske države pomenila svarilo. Kot odgovor na vprašanje, ki sem ga zastavil Svetu glede mejnega spora med Slovenijo in Hrvaško, me je ta obvestil, da je sprejel prenovljeno partnerstvo za pristop Hrvaške, izvajanje katerega je glavni pogoj za napredovanje v procesu pogajanj. Pozdravljam poročilo poročevalca gospoda Hannesa Swobode. Navdaja me s pozitivnim pričakovanjem. Kot poročevalec sem tudi sam prepričan, da bo Hrvaška izpolnila pogoje za vstop v Evropsko unijo in postala pomemben zgled za vse ostale države na Zahodnem Balkanu, če bo v procesu pridruževanja še naprej tako uspešna. Pierre Pribetich (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, kolegu gospodu Swobodi čestitam za opravljeno delo ter kakovost njegovega pravičnega in uravnoteženega poročila, ki izpostavlja zlasti napredek v zvezi z ustavnim zakonom o pravicah narodnih manjšin ter delo, ki ga je še treba opraviti, kot je nujna okrepitev sodnega sistema. Veseli nas, da je Republika Hrvaška opustila zaščitno ekološko-ribolovno cono v Jadranskem morju, ki je povzročala napetosti v Evropski uniji. To je izjemno simbolično dejanje, če lahko govorimo o tem, in kaže na veliko željo Hrvaške po vstopu v Evropsko unijo. Kot pravi Jean Cocteau: "Ljubezni ni, obstajajo le dokazi ljubezni." S tem dejanjem je Hrvaška ta slogan uporabila za sedanje razmere. Mi pa si moramo še naprej prizadevati za podpis pristopne pogodbe junija 2009, ki pomeni simboličen rok in ambiciozen cilj. Brez simbolike ni politike. Potrdimo in razširimo to močno sporočilo ter hrvaškim državljanom in Hrvaški pokažimo, da jih želimo vključiti v evropsko družino; to ni pomembno sporočilo le za Hrvaško, ampak tudi za stabilnost na Balkanu in za mir. Zato moramo podvojiti naše prizadevanje za uresničitev tega cilja. Komisiji in Hrvaški pomagajmo na tej poti. Zdzisław Zbigniew Podkański (PL) Gospa predsednica, za besedo v zvezi z razpravo o Hrvaški in Makedoniji sem zaprosil, da bi poudaril zapletenost razmer na Balkanu ter potrebo po izvajanju umirjene in uravnotežene politike. Dramatične razmere v Srbiji in na Kosovu nas morajo odvrniti od sprejemanja prenagljenih odločitev. Enaka težava bi se lahko pojavila tudi v Makedoniji, kjer živi veliko Albancev. Vendar se je to tveganje obvladalo zaradi razumnosti voditeljev vpletenih strani. To pozitivno izkušnjo je treba uporabiti in spodbujati, ne da bi vznemirjali ostale
{'language': 'sl'}