Horvaatia 2007. aasta eduaruanne - endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi eduaruanne (arutelu) Juhataja (FR) Järgmine päevakorrapunkt on ühine arutelu, mis käsitleb väliskomisjoni nimel esineva Hannes Swoboda raportit Horvaatia 2007. aasta eduaruande kohta ja väliskomisjoni nimel esineva Erik Meijeri raportit endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruande kohta. Hannes Swoboda raportöör. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, esmalt tahaksin tänada variraportööre ja eriti teisi parlamendiliikmeid, kes aitasid mul koostada hea, väga tasakaalustatud raporti. Minu filosoofia selle raporti suhtes on järgmine. Võib-olla võiksin mainida enda mõne nädala tagust käiku Vukovari, mis, nagu ma mäletan, on see linn, kus sõda oli eriti julm, kus sajad inimesed lohistati haiglast välja ja tapeti. See on Horvaatia elanikkonna jaoks eriti valus haav. Ma olen näinud sealset mälestusmärki ja rääkinud inimestega. See haav ulatub sügavale, kuid sellest ei ole tekkinud viha ega põlgust naaberriik Serbia vastu, vaid pigem püütakse sealsete serblastega uuesti koostööd teha. Linnapea on istunud laua taha koos serblaste esindaja ja teistest rahvusgruppidest kolleegidega ning üheskoos on nad esindanud sealsete inimeste huve. See näitab selgelt - vahest selgemaltki kui samuti tervitatav asjaolu, et riigi asepeaminister on pärit Serbiast -, kuidas see riik on püüdnud kirglikult ületada mineviku lõhesid, konflikte ja sõdu ning luua kaasaegset Horvaatiat. Loomulikult ei lahenda see kõik veel Horvaatia ees seisvaid lahendamata probleeme. Nad ei ole lahendanud kohtusüsteemi ega avaliku halduse reformi küsimusi, samuti laevatööstuse küsimust - selles osas on Horvaatial veel palju teha. Seetõttu ei ole asi veel sealmaal, kus me oleks valmis sõlmima lepinguid ja lõpetama läbirääkimisi - absoluutselt mitte. Samas oleme õigel teel ja see on oluline nii Horvaatia kui ka terve selle piirkonna jaoks, sest Horvaatia ühinemine annab olulise positiivse signaali kogu regioonile: kui te täidate oma kohustused ja ülesanded, teete ära oma kodutöö, siis võite saada Euroopa Liidu liikmeks. Euroopa Liit peab sellest kohustusest kinni pidama ning me toome selle raportis ka selgelt välja. Lisaks sisemistele reformidele leidub loomulikult vajadusi ja mõningaid probleeme, sealhulgas ka suhetes naaberriikidega. Mul oli kahju, kui ühepoolselt otsustati moodustada ökoloogiline ja kalapüügikohtade kaitsetsoon. Asi ei ole selles, et kalanduse ökoloogiliseks haldamiseks oleks puudunud head, olulised või objektiivsed põhjused, aga sellise sammu ühepoolne astumine ei olnud väga mõttekas ajal, kui Itaaliale ja Sloveeniale lubati, et enne ühise lahenduse leidmist mingeid ühepoolseid samme ei tehta. Nüüd on Horvaatia teinud üsna raske sammu ja kalapüügikohtade kaitsetsoon on Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes tühistatud. Me usume Euroopa Parlamendis, et nüüd on olemas eeldused paljude varasemate tupikseisude ületamiseks - ma ei taha siin arutusele panna seda, kas nad olid õigustatud või mitte. Seetõttu on minu palve Sloveeniale - minister Lenarčič on siin nõukogu esindaja, mitte Sloveenia ministrina; ta peab kandma kahte mütsi - ja sloveenlastest parlamendiliikmetele aidata meil üle saada teie kahepoolsetest probleemidest. Loomulikult peab Horvaatia selles oma rolli mängima, nagu me oleme alati öelnud, aga kui me tahame kanda Euroopa vaimu üle sellele piirkonnale või kahepoolsetele suhetele, on meil seda abi vaja. Seetõttu on raportis ka tehtud ettepanek - ma räägin seda praegu väga mitteametlikult -, et mõni kolmas isik või kolmas institutsioon aitaks seda probleemi lahendada. Kas me nimetame seda vahendamiseks, arbitraažiks või millekski muuks ei ole peamine. Peamine on see, et mõlemad riigid, Horvaatia ja Sloveenia, tuleksid kokku, et otsustada tingimuste üle ning et nad tunnustaksid kolmanda institutsiooni, vahendaja antud lahendit. Siis pöörduvad asjad tagasi õigele rajale. Piirialal valitsevad probleemid ei saa olla lahendamatud. Ma mõistan täielikult Sloveenia huvi omada juurdepääsu merele. See on täiesti õigustatud soov. Ma usun, et see Sloveenia soov on igati ühitatav Horvaatia huvidega. See ei ole ületamatu, kui me ei ole sellega sügavalt ja otseselt seotud. Kokkuvõtteks tahan selgelt öelda, et ma oleks tahtnud läbirääkimised Horvaatia osas 2008. aastal lõpetada. Kahjuks ei ole see enam võimalik ega realistlik. Seetõttu palun kolleegidel arvestada läbirääkimiste lõpetamise realistliku tähtajaga, 2009. aastaga, nii et värskelt valitud parlament saab siis anda oma nõusoleku ja ratifitseerimine võib jõustuda. Kui me kõik kaasa aitame, võib Horvaatia saada Euroopa Liidu liikmeks 2011. aastal. See on ilus eesmärk, hea eesmärk. Andkem siis sellele oma toetus. Erik Meijer raportöör. - (NL) Härra juhataja, kui kõik endise Jugoslaavia seitse riiki kuuluvad kunagi tulevikus Euroopa Liitu, siis on see kõigi puhul juhtunud eri ajal tänu seitsmele erinevale liikmelisuse tegevuskavale. Enne föderatsiooni lagunemist ühtse blokina liitumine oleks tõenäoliselt olnud lihtsam kõigi asjaosaliste jaoks. Sloveenia on nüüd liige, Horvaatia järgneb mõne lähema aasta jooksul ning kolmas kõnealune endise Jugoslaavia vabariik on Makedoonia, mis on oodanud ühinemisläbirääkimiste avamist juba 2005. aastast alates. Ma loodan, et minu järgmine, 2009. aasta algul valmiv aastaaruanne saab käsitleda ainult Makedoonia normaalseid siseriiklikke arenguid, sealhulgas keskkonna säästmist, ajakirjanduse sõltumatust, kohtusüsteemi paranemist ja võitlust korruptsiooni vastu, raudteede kaasajastamist, eri usulahkude võrdsust ning ametiühingute läbirääkimisvabadust. See osutub võimalikuks juhul, kui lõpliku lahenduse leiavad kaks erimeelsusi tekitavat ja kõige suuremat tähelepanu pälvivat probleemi. Me ei ole veel sinnamaale jõudnud. Suhted kahe suure keelekogukonna vahel on pärast 2001. aasta suurt konflikti tunduvalt paranenud. Järgnenud Ohridi raamleping, eriti aga kokkulepe parlamendi kvalifitseeritud häälteenamuse ja haldusliku detsentraliseerimise osas on aidanud oluliselt kaasa vastastikuste suhete paranemisele - kuigi need ei ole veel päris konfliktivabad -, nii et parlamendiboikott oli ajutine ja valitsuskriis lühiajaline. Kõigi huvides on lahendada selle aluseks olevad probleemid võimalikult kiiresti. Mitmerahvuselises riigis on eri piirkondade keelte täielikult võrdne staatus, kaasa arvatud riigi tasandi ametlikus suhtluses, tähtis sümbol kõigi elanike täielikust võrdsusest. Makedoonia võib õppida teises kakskeelses riigis, Belgias, enam kui sajandi kestnud keelekonfliktist, et selle paratamatu lõpptulemuse edasilükkamine tekitab vaid tarbetuid pingeid. Soovi, et kõigil oleks võimalik kõikjal kasutada albaania keelt, tuleb võtta tõsiselt. Kahjuks pälvib ikka veel kõige suuremat tähelepanu asjaolu, et ettevalmistaval etapil arvasid nii raportöör kui variraportöörid, et see küsimus tuleb kiiresti lahendada. Keegi meist ei asu ühele ega teisele poolele kahe naaberriigi vastandlikes seisukohtades nime "Makedoonia” tähtsuse üle. Kandidaatriigi jaoks on Makedoonia enam kui sajandi jooksul olnud nimi, mis tähistas vastupanuliikumist Ottomani impeeriumi vastu, Jugoslaavia liiduvabariiki ning iseseisvat riiki. Selle lõunanaabri Kreeka jaoks on Makedoonia oluline osa riigi pikast ajaloost ning Kreeka linna Thessalonikit ümbritseva piirkonna nimi. Kreeka on investeerinud oma põhjanaabrisse suuri summasid ning on selle Euroopa Liiduga ühinemise kõige tugevam toetaja. Olulise edusammuna on Kreeka loobunud püüdlustest asendada oma põhjanaabri nimi Makedoonia kõigile täiesti arusaamatu lühendiga EJMV ning rõhutab selle asemel, et riik ei hõlma kogu ajaloolise Makedoonia ala, vaid ainult selle slaavlastele ja albaanlastele kuuluvat põhjaosa. Ma olen alati olnud vastu seisukohale, et riik - eriti varem kommunistliku valitsuse all olnud riik - peab enne Euroopa Liitu vastuvõtmist saama NATO liikmeks. Makedoonia puhul ei mõjuta 2. aprillil toimunud keeldumine NATO-sse vastuvõtmisest riigi võimalusi ühinemist lähitulevikus ELiga. Igal liikmesriigil on võimalus blokeerida iga uustulnuka vastuvõtmine, isegi kui ta mõnes tundlikus pisiasjas eriarvamuste puudumise korral oleks hea meelega nõus selle uustulnuka vastu võtma. Seetõttu on lõige 37 selle arutelu jaoks keskse tähendusega. Seoses sellega ning Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide, Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide ning Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsiooni nõusolekul esitasin ma täna hommikul kompromissmuudatusettepaneku. Ma ootan sellele reaktsioone enne oma teist kõnekorda. Janez Lenarčič Alustuseks tahan õnnitleda Hannes Swobodat ja Erik Meijerit Horvaatia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi eduraportite koostamise puhul. Meil on hea meel, et Euroopa Parlament on paigutanud arutelu mõlema kandidaatriigi edusammude üle selle istungijärgu päevakorda. Selle põhjuseks on asjaolu, et eesistujariigina omistab Sloveenia erakordset tähtsust Lääne-Balkani riikide lõimumisele Euroopa Liiduga. Seoses sellega tahaksin teile meenutada, et märtsi lõpul toimunud mitteametlikul kohtumised edastasid välisministrid Lääne-Balkani piirkonna riikidele positiivse sõnumi nende Euroopa väljavaadete kohta. Sellel piirkonna jaoks raskel ajal on selline sõnum minu arvates tervitatav ja asjakohane. Esmalt Horvaatiast: ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga kulgevad kavakohaselt ning siinkohal tahaksin väljendada oma nõusolekut Hannes Swoboda seisukohaga, et viimase kahe aasta jooksul on Horvaatia teinud olulisi edusamme ühinemistingimuste täitmisel. Kolmekümne viiest läbirääkimiste peatükist kuusteist on praeguseks avatud ja kaks on juba esialgselt suletud. Kavas on kaks ühinemiskonverentsi Horvaatiaga, üks aprillis ja teine juunis; ning kui kõik tingimused on täidetud, avatakse neil kahel ühinemiskonverentsil mitmed uued peatükid. Tahaksin rõhutada, et eesistujariigina tahab Sloveenia jätkata Euroopa Liidu laienemise protsessi ning saavutada läbirääkimistel edasiminekuid. Läbirääkimiste kulg sõltub eelkõige kandidaatriigist endast ning selle edasijõudmisest tingimuste täitmisel. Need tingimused on kindlaks määratud läbirääkimiste raames, käesoleva aasta veebruaris vastu võetud ühinemispartnerluses Euroopa Liidu Nõukoguga ning teistes õigusaktides. Ma kordan, et Horvaatia on saavutanud märkimisväärset edu, kuid tõsi on ka see, et palju tööd on veel teha. Nagu Hannes Swoboda ütles, tuleb tulevikus pöörata palju rohkem tähelepanu ühenduse õigustiku ülevõtmisele ja tõhusale rakendamisele. Horvaatia peab jätkama jõupingutusi tingimuste täitmiseks ja kiirema edasimineku saavutamiseks. Eriti tahaksin mainida järgmist: kohtu- ja haldussüsteemi reform, võitlus korruptsiooni vastu, majandusreformid, vähemuste õigused, põgenike tagasipöördumine ning täielik koostöö endise Jugoslaavia rahvusvahelise kriminaaltribunaliga. Minu nimetatud dokumentides peetakse samuti Horvaatia jaoks väga tähtsaks jätkata jõupingutusi heade suhete nimel naaberriikidega. Loomulikult hõlmab see lahendamata küsimustele lahenduste leidmist. Edasi tahaksin käsitleda endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi teemat: nagu Erik Meijer oma raportis ütles, see on ainus juba 2005. aastast kandidaatriigi staatuses olev riik, mis ei ole veel alustanud ühinemisläbirääkimisi. Meie arvates peaks selle olukorra lõpuks käesoleval aastal lahendama, kui tingimused on täidetud. Sellepärast edastaski Euroopa Komisjoni viimane dokument sõnumi, et sügisene aruanne endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edusammude kohta võib tulla positiivne, kui kõige prioriteetsemad ülesanded saavad täidetud. Sarnane sõnum edastati ka märtsi lõpul toimunud välisministrite mitteametlikul kohtumisel Sloveenias. Samal ajal ei tohi me unustada, et see riik on juba tõestanud oma tähtsust piirkonna stabiilsuse jaoks. Selle riigi rolli tuleb tunnustada ning seda tuleb positiivsete signaalidega õhutada piirkonnas oma konstruktiivset rolli edasi täitma ning reformidega jätkama. Üks selline signaal on dialoog viisarežiimi lihtsustamise teemal. Me nõustume Erik Meijeri arvamusega, et valitsus Skopjes on täitnud Ohridi raamlepingut, seda eriti detsentraliseerimise valdkonnas ning rahvusvähemuste esindatuse osas riiklikes haldusorganites. Meie soov on, et albaanlaste kogukonna jaoks oluliste ülejäänud probleemide lahendamisel toimuksid edusammud võimalikult kiiresti. ELi nõukogu eesistujariigina on Sloveenia õhutanud kõiki parteisid intensiivistama oma poliitilist dialoogi ja süstemaatilist koostööd, et jõuda sel aastal Euroopa Liiduga ühinemise protsessis järgmisesse etappi. Selles kontekstis tahaksin rõhutada, kui kahju meil on sellest, et lahendamata nimeküsimuse tõttu ei andnud viimased läbirääkimised soovitud tulemusi. Samuti on mul kahju, et endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ei kutsutud NATO liikmeks. Arvestades riigi märkimisväärseid jõupingutusi kutse saamiseks, loodame, et riik astub peagi kahe ülejäänud kandidaadi jälgedes, kes on sellise kutse saanud. NATO tippkohtumisele järgnenud avalduses kutsus eesistujariik Sloveenia üles jätkama läbirääkimisi nimeküsimuses ning lõpetama need esimesel võimalusel. Eesistujariik Sloveenia kutsus samuti kõiki endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poliitikuid üles säilitama saavutatud üksmeelt nende riigi tuleviku osas seoses Euroopa ja Euro-Atlandi koostööga. Samuti on eesistujariik Sloveenia soovitanud, et riik kasutaks täielikult ära komisjoni sügisese korrapärase eduaruande koostamiseni jäänud aega. Olli Rehn komisjoni liige. - Härra juhataja, ma tervitan Hannes Swoboda raportit Horvaatia ja Erik Meijeri raportit endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohta. Horvaatia kohta ma leian, et Hannes Swoboda raport käsitleb põhiküsimusi, mille suhtes Horvaatia teel Euroopa Liitu raskusi võib kohata, keskendudes eeskätt poliitilisele sfäärile. See on kaalukas raport, mis kajastab tegelikkust veelgi paremini pärast seda, kui raportööri parandusettepanekud 15 ja 16, näiteks protsessi ajakava kohta, vastu võetakse. Horvaatia ühinemisläbirääkimised on läinud üldiselt hästi, kuigi neid on mõjutanud ökoloogilise ja kalapüügikohtade kaitsetsooni kohaldamine - kuulus, või kurikuulus ZERP. Ma tervitan Horvaatia parlamendi Sabori hiljutist otsust peatada ZERPi kõigi aspektide kohaldamine ELi laevade suhtes vastavalt Horvaatia varasematele lubadustele. Ma kiidan peaminister Sanaderi tema juhtimisvõimekuse eest ning tänan samuti komisjoni presidenti Barrosot isikliku panuse eest selle küsimuse lahendamisel. Ma külastasin Zagrebi märtsi alguses ning leidsin, et Euroopa väljavaade oli Horvaatia jaoks piisavalt tugev, et probleem lahendada, kuna see takistas ühinemisläbirääkimisi. Selle takistuse kõrvaldamine Horvaatia poolt peaks võimaldama koheselt vabastada seni blokeeritud peatükke ning jätkata läbirääkimisi normaalses tempos, nii et Sloveenia eesistujariigiks oleku järelejäänud kuude jooksul võib teha märkimisväärseid edusamme. Ma nõustun raportööri ja Janez Lenarčičiga, et Horvaatial on ees veel palju tööd. Konkreetne edasiminek on vajalik kohtu- ja haldussüsteemi ning majanduse reformimisel, võitluses korruptsiooniga ning põgenike ja vähemuste õiguste vallas. Samuti peab Horvaatia liikuma edasi mitmete kahepoolsete probleemide lahendamisel oma naabritega. Käesolev aasta võib olla ühinemisläbirääkimistel otsustav eeldusel, et Horvaatia täidab mitmeid nõutavaid tingimusi. Komisjon on valmis esitama selle sügise laienemispaketis orienteeruva ajakava või tingimusliku tegevuskava ühinemisläbirääkimiste tehniliseks lõpetamiseks 2009. aasta jooksul, soovitavalt veel praeguse komisjoni volituste kehtivusajal. Selle saavutamiseks peab Horvaatia juuniks näitama tulemusi kõigi läbirääkimiste avamiseks vajalike tingimuste osas. Palju aega pole raisata. Samuti peab Horvaatia täitma kõiki stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi ning tagama olukorra kiire ja olulise paranemise ELi finantsabi haldamisel. Komisjon on valmis töötama eri peatükkide läbirääkimispositsioonidega kohe, kui tingimused on täidetud. Sisuliselt on pall nüüd Horvaatia poolel. Mida varem saavutatakse konkreetseid tulemusi, seda kiiremini ühineb Horvaatia Euroopa Liiduga. Ma nõustun täielikult Hannes Swobodaga, et Horvaatiast võib saada juhtiv orientiir, mis näitab Lääne-Balkani riikidele, kuidas enda jaoks Euroopa perspektiivi realiseerida. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi osas toetan ma suures osas Erik Meijeri raportis antud hinnangut reformiprotsessile. Tahaksin tänada raportööri tema koostöö eest komisjoni talitustega raporti koostamisel. Pärast kandidaatriigi staatuse andmist 2005. aastal toimus pidurdumine. Ent komisjoni 2007. aasta novembri üsna kriitilisele eduaruandele järgnesid korrigeerivad tegevused. Pärast seda on teostatud olulisi reforme, eriti kohtusüsteemi tugevdamiseks, politsei reformimiseks ning rahvustevaheliste suhete parandamiseks. Ma võtan teadmiseks soovituse, et komisjon peaks sel aastal välja töötama tingimuste paketi ühinemisläbirääkimiste alustamiseks. Tahaksin teile teatada, et me oleme kehtestanud kaheksa tingimust, mis on tuletatud uue ühinemispartnerluse võtmeprioriteetidest. Soovitus ühinemisläbirääkimiste alustamiseks sõltub riigi edusammudest nende tingimuste täitmisel. Me esitame oma hinnangu eeloleva sügise laienemispaketis, mis esitatakse tõenäoliselt novembri algul. Mõistagi on edu aluseks poliitiline stabiilsus. Ma kohtusin president Crvenkovski ja peaminister Gruevskiga mõne nädala eest märtsis Skopjes. Ma esitasin kõigile riigi poliitilistele jõududele üleskutse koondada oma energia reformikavale, et kasutada ära käesoleval aastal nende riigile avanevaid võimalusi. Ma kordan täna seda üleskutset ja see ei ole sugugi vähem tähtis nüüd, pärast NATO tippkohtumist Bukarestis. Nimeküsimus on viimasel ajal neelanud palju poliitilist energiat. Ma õnnitlen Horvaatiat ja Albaaniat nende edu puhul Euro-Atlandi lõimumisprotsessis NATO liikmeks saamisel, kuid ma mõistan, millist pettumust tundis möödunud nädalal Bukarestis endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. Ma julgustan nende poliitilist juhtkonda jätkama täie otsusekindlusega teed NATO ja ELiga ühinemise suunas. Lubage mul lõpetuseks märkida, et me räägime neis kahes riigis toimuvatest arengutest väga sobival ajahetkel. Mõlemal riigil on võimalus muuta käesolev aasta väga eriliseks ja isegi otsustavaks üha tihedama Euroopa Liiduga lõimumise teel. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni toetus ja julgustus on nende riikide jaoks äärmiselt tähtis. Seetõttu hindan ma kõrgelt teie hindamatut panust Euroopa stabiilsuse ja edu poliitika toetamisel Lääne-Balkani piirkonnas. Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, me räägime täna kahest ainsast selgest Euroopa kandidaatriigist, nimelt Horvaatiast ja Makedooniast. Me loodame, et meil on võimalik sulgeda läbirääkimised Horvaatiaga käesoleva aasta lõpuks või hiljemalt järgmisel aastal. Me loodame, et meil on võimalik alustada läbirääkimisi Makedooniaga käesoleva aasta lõpuks või hiljemalt järgmisel aastal. Me tahame, et kumbki riik ei langeks kahepoolsete probleemide pantvangi ning ma palun eelkõige meie Kreeka parlamendisaadikutel selle küsimuse lahendamisele kaasa aidata, kuna Bukarestis vastu võetud ekslik otsus hakkab juba Makedooniat destabiliseerima. Mis puudutab Horvaatiat, siis Sanaderi valitsus on reformide ja läbirääkimistega aktiivselt edasi liikunud. Ma palun nõukogul ja komisjonil töötempoga sammu pidada. Ma palun komisjonil aktiivselt suurendada oma võimekust ning töödelda vastavaid dokumente kiiresti. Ma palun nõukogul võimalikult kiiresti avada kõik läbirääkimispeatükid. Nende sulgemisaeg sõltub loomulikult läbirääkimistest ja Horvaatia jõupingutustest. Horvaatia on teinud tohutu hulga poliitilist ettevalmistustööd. Ta on julgelt lahendanud kalapüügikohtade tsoonide küsimuse, heaks kiitnud arbitraaži suhetes Sloveeniaga ning on saatnud eelkõige väga olulise signaali kogu piirkonnale, määrates Sanaderi valitsuse asepeaministriks serblase, ning seda olukorras, mida Hannes Swoboda näiteks Vukovari puhul õigesti kirjeldas. Vähemuste õigusi kaitstakse seal märksa suuremal määral kui paljudes liikmesriikides. Seetõttu tahan öelda, et me peaksime tunnustama Horvaatia poliitilisi saavutusi ning toetama otsustavalt seda riiki liikumisel Euroopa Liitu. Me jääme kindlaks ambitsioonikale eesmärgile teha sellekohane otsus käimasoleval perioodil. Kui see ei osutu võimalikuks, toimub see sügisel. Me toetaksime teie ettepanekut, härra Swoboda, kui see sisaldaks sõnu "viimane” ja "peaks”, aga sõna "võiks” näitab üksnes praegust olukorda ning me peaks seega jätkama surve avaldamist nõukogule ja komisjonile. Me teame, et see on ambitsioonikas, aga Horvaatia väärib lõpuks õiglust. Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel. - (NL) Härra juhataja, tahaksin esitada paar kommentaari mõlema raporti kohta oma fraktsiooni ja iseenda nimel. Alustuseks kiitus kolleeg Hannes Swobodale, kellel on õnnestunud ka sel aastal esitada meile järjekordne tasakaalustatud raport. Kui me räägime Horvaatiast, räägime selle riigi viimastest sammudest, mis on vajalikud läbirääkimiste lõpuleviimiseks. Loodetavasti tehakse need viimased sammud lõpuspurdi vormis. Komisjoni poolt kindlaks tehtud lüngad tuleb täita. Me loodame, et seda on võimalik teha tempokalt, kuigi läbirääkimiste lõpufaasis on ikka tegemist keeruliste probleemteemadega nagu näiteks laevaehituse teemavaldkond. Ma paluksin kõigil, kaasa arvatud Horvaatia valitsusel, jõuda ka riigisiseselt vajaliku poliitilise konsensuseni, et ka raskeid otsuseid oleks võimalik langetada kiiresti. Samuti nõustun Hannes Swoboda sõnadega tähtaegade kohta, millal see kõik, eriti läbirääkimiste sulgemine, võib toimuda. Mis puudutab EJMV, Makedooniat, siis, nagu volinik juba ütles, on oluline, et riik püüaks täita komisjoni seatud tingimusi käesoleval aastal, et oleks võimalik teha otsus läbirääkimiste alustamise kohta. Ma usun, et see on põhimõttelise tähtsusega. Ka Makedoonia puhul kehtib see, et konsensus tuleb leida riigis endas; selles osas olen ma väga mures hiljutiste probleemide pärast albaania vähemusega ning homme või ülehomme Skopjes toimuva hääletuse pärast, mis võib kaasa tuua valitsuse kukkumise. Kui see peaks juhtuma, oleks riik täielikus segaduses, sest poleks võimalik pidada läbirääkimisi Kreekaga nimeküsimuses ega töötada voliniku mainitud tingimuste täitmise nimel. Minu arvates on oluline paluda kõigil selles riigis tagada, et konsensus püsiks ning me ei peaks mõne nädala pärast seisma uute valimiste ees; oluline on sellesse konsensusesse investeerida. Lõpetuseks arvame ka meie, et Bukarestis Makedoonia NATO-ga ühinemise küsimuses saavutamata jäänud konsensus on kahetsusväärne. Meie arvates tuleb teha uus katse ÜRO ja Matthew Nimitzi vahendusel ning ma loodan, et mõlemad pooled panustavad mõnevõrra positiivsema õhkkonna loomisse, et oleks võimalik kiiresti lahendus leida. István Szent-Iványi fraktsiooni ALDE nimel. - (HU) Härra juhataja, volinik, ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga aeglustusid käesoleva aasta algupoolel ning protsess näis peatuvat. Lootkem, et see on nüüdseks möödas ja läbirääkimised koguvad taas hoogu. Horvaatia parlamendi otsus peatada Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes kehtinud ökoloogilise ja kalapüügikohtade kaitsetsooni kohaldamine on sellele kindlasti kaasa aidanud. Viimastel aastatel on Horvaatia saavutanud palju tunnustustväärivat: ei saa eitada, et tegu on toimiva demokraatiaga, riigis on toimiv turumajandus ning seal viiakse ellu stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätteid. Samal ajal on kahtlemata ka tõsiseid probleeme, mis vajavad lahendamist. Neist esimesena tahaksin mainida kohtusüsteemi reformi venimist - sellega ei saa enam kauem viivitada. Ma usun, et on oluline tugevdada võitlust korruptsiooni vastu ning tagada, et see ei tegeleks ainult pisijuhtumite, vaid ka "suurte tegijatega”, sest selles osas ei ole Horvaatia seni suurt edu saavutanud. Parandamist vajab ka ühenduse ressursside kasutamise tõhusus ning algatada tuleb suured struktuurireformid. Selles kontekstis tahaksin rõhutada restruktureerimist vajava laevatööstuse olukorda ja rolli. Kui Horvaatial õnnestub seda kõike teha, peaks ta tõesti olema suuteline läbirääkimised õigel ajal, raportis märgitud tähtajaks lõpule viima ning talle tuleb anda selleks igakülgset toetust. Horvaatia ühinemisprotsessi piirkondlik tähtsus ulatub selle protsessi enda raamidest palju kaugemale. Kui Horvaatia ühinemine on edukas, saab see eeskujuks ja stiimuliks ka teistele Lääne-Balkani riikidele. Läbirääkimiste kiire ja edukas lõpetamine ei ole seega ainult Horvaatia ja Euroopa Liidu ühine ülesanne, vaid see on ka nende ühistes huvides. Ma loodan, et Horvaatia asub seda ülesannet täitma. Lõpetuseks tahaksin õnnitleda Hannes Swobodat raportöörikohuste täitmisel tehtud väljapaistva töö eest. Tänan teid, härra juhataja. Konrad Szymański Loomulikult tahan ka mina edastada raportöörile oma õnnitlused. See on väga hea raport. On väga hea, et Horvaatia ja Makedoonia võivad saada liidu liikmeks enne 2009. aasta Euroopa valimisi. Viimaste puhul peame selgelt vältima poliitiliste ühinemistingimuste lisamist, eriti sellistes kahepoolsete suhete sfääri kuuluvates valdkondades nagu omandiõigused või hüvitisenõuded. Laienemisprotsessil ei tohi lubada jääda selliste pingete pantvangi. Sellel protsessil on ka laiem kontekst. Liidu laienemine Lääne-Balkanile on Euroopa panus selle regiooni stabiliseerimisse - tegu on regiooniga, kus me 1990ndatel läbi kukkusime. Selle protsessi lõpuleviimiseks peame samuti saatma positiivse signaali Belgradile. Kosovo tunnustamisega oleme pannud Serbia avaliku arvamuse euroopameelse osa väga ebamugavasse olukorda. Meil on jäänud vähe aega, et seda muljet kasvõi osaliselt tasakaalustada. Vaja on tegevuskava Serbiaga viisaleppe sõlmimiseks. Me peaksime võimalikult kiiresti sõlmima stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu. Täna on see leping jäänud kahe liikmesriigi sisepoliitika pantvangi, aga selle protsessi peatumise korral tuleks valuraha maksta liidul tervikuna. Milan Horáček fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Ma olen vaimustunud sellest Hannes Swoboda väga heast tasakaalustatud raportist, mis on positiivseks märgiks Horvaatiale ja vaadeldavale piirkonnale tervikuna. Vaatamata kõigile käegakatsutavatele jõupingutustele ei tohi me siiski unustada teatud probleemseid valdkondi, mis vajavad veel põhjalikke reforme, enne kui Horvaatia saab ELiga ühineda. Lõppude-lõpuks on faktid ainsad usaldusväärsed mõõdupuud, mis näitavad riigi valmisolekut ühinemiseks. Näiteks võib tuua lahendamata piiriküsimuste selgitamise, võitluse korruptsiooniga, haldusreformi ja inimõiguste austamise. Koostöö endise Jugoslaavia rahvusvahelise kriminaaltribunaliga on veel üks riigi valmisoleku mõõdupuu. Parteid, kodanikuühiskond ja ajakirjandus peavad tegema pikemaajalisi jõupingutusi elanikkonna toetuse võitmiseks. Sama kehtib ka rahvus- ja seksuaalvähemuste kaasamise kohta ühiskonna- ja poliitilisse ellu. Mul on väga suur heameel otsuse üle määrata asepeaministriks serbia vähemuse esindaja. Samas on veel palju ära teha keskkonnakaitse sektoris, et tagada ökoloogiliselt säästev areng kooskõlas ELi eesmärkidega. Horvaatia toetamine selle saavutamisel on ülesanne, mida ma rõõmuga soosin. Diamanto Manolakou fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (EL) Härra juhataja, meie, Kreeka kommunistliku partei parlamendisaadikud ei hääleta ELi laienemise poolt EJMV ja Horvaatia liikmeks võtmisega. Me oleme vastu kapitalistliku ja sõda õhutava ELi tugevdamisele. Pärast Jugoslaavia osadeks jagamist NATO ja ELi poolt on hakatud hauduma imperialistlikke plaane Balkanil piiride nihutamiseks ning imperialiste toetavate ja inimesi lahutavate protektoraatide loomiseks. EJMV ja Serbia Kosovo provintsi vahel suvaliselt maha märgitud aladel, kuhu on oodata ELi vägede saabumist, moodustatakse Ameerika Ühendriikide suurimat baasi Euroopas. See iseloomustab selles piirkonnas toimuva konkurentsi ägenemist. Viimasel NATO tippkohtumisel kutsuti Albaania ja Horvaatia organisatsiooniga liituma, aga EJMV mitte. See näitab, millist ebameeldivat väljapressimist Balkani riikide ja Kreeka suhtes kasutatakse, et allutada neid imperialistlikele huvidele. Nimeküsimuses toetame me geograafiliselt määratletud lahendust, mis oleks kõigile vastuvõetav ja jääks kaugele lõhestavast natsionalismist ja orjastamisest, toetaks rahu ja stabiilseid piire ning kaitseks riikide suveräänsust. Me vajame rahva ühist võitlust seda lõhestavate ja ekspluateerivate imperialistlike organisatsioonide vastu. Georgios Georgiou fraktsiooni IND/DEM nimel. - (EL) Härra juhataja, Bukarestis toimunud NATO tippkohtumise järellainetus on jõudnud siia parlamenti. On lohutav, et Euroopa on lõpuks võtnud ühes teda puudutavas küsimuses mingi seisukoha, sest tavaliselt ei olda valmis eriti innukalt seisukohti võtma, kui keegi teine otsuseid teeb. Seega leian, et kõik pooled, eriti EJMV, on saanud kasuliku õppetunni. See uus vabariik ei ole veel selgeks saanud Euroopa diplomaatilist praktikat ning pani oma lootused NATO-ga ühinemisele lihtsalt Ameerika Ühendriikide lubaduste ning lapsikute petlike ikkest vabanemise lootuse tõttu. Euroopa riikide vahelistes läbirääkimistes ei tohiks kunagi olla kohta provokatsioonile ja fanatismile. Valikud ei peaks põhinema päritolu, naaberkultuuride ja ajaloo näilisel alusel; pigem peaksime tegutsema konsensuse, mõistmise ja eelkõige aususe vaimus, et leida lahendusi, mitte süvendada probleeme. Positiivne lähenemine toob kasu EJMVle, millel loodetavasti aidatakse ühineda nii NATO kui ELiga. Kui EJMV keeldub jätkuvalt tunnistamast tema jaoks valitud nime, avastab ta peagi, et tema ühinemise ees on takistusi, sest ta on ise lasknud oma jõupingutustel tühja joosta. Kui tema jõupingutused praegu tühja jooksevad, võib-olla juhtub see siis ka tema tulevikuga. Dimitar Stoyanov (BG) Kindlasti on Erik Meijer kursis, et "Makedoonia” ja "makedoonia rahvas” on 1934. aastal kommunistliku internatsionaali korraldusega loodud terminid. Pärast sõda võttis Jugoslaavia kommunistlik partei makedonismi ideed üle ja hakkas neid raudse rusikaga peale suruma ning hiljem said need üheks osaks Suur-Serbia ideest. Nende ideede hulka kuulub ka äge bulgarofoobne propaganda. Paljusid Makedoonias elavaid inimesi, kes on teadlikud oma bulgaaria rahvuslikust identiteedist, kiusatakse taga, kuna nad tahavad nimetada ennast bulgaarlasteks. Igal aastal rüvetatakse Skopjes Makedoonia vabaduse eest võidelnud bulgaarlanna Mara Bouneva, keda Prantsuse ajakirjandus on nimetanud Makedoonia Charlotte Corday'ks, mälestustahvlit. 2007. aastal kaasnes selle rüvetamisega füüsiline rünnak bulgaarlaste ja ennast rahvuselt bulgaarlasteks pidavate Makedoonia kodanike vastu. On viimane aeg, et Makedoonia valitsus paneks piiri sellistele vihaavaldustele bulgaarlaste vastu, sest sellised vihaavaldused ei kuulu Euroopa Liitu. Tänan teid. Anna Ibrisagic (SV) Tänan teid, härra juhataja. See raport on läbinisti hea. See on hästi tasakaalustatud ning annab objektiivse kirjelduse Makedoonia arengutest, kiites saavutusi ning paludes pühendada natuke rohkem aega veel täitmist vajavatele ülesannetele. Ent nagu paljudel varasematel kordadel taandub arutelu sellele, et me räägime oma eri seisukohtadest vaidluses riigi nime üle, selle asemel et välja mõelda, kuidas Makedoonia võimalikult kiiresti ELi liikmeks saada. Me kõik teame, mis juhtus Bukaresti tippkohtumisel. Ma ei hakka rääkima, kellel oli õigus, kes eksis või kelle kaitsta olid suuremad rahvuslikud huvid, kuid ma pean ütlema, et välispoliitika ülesanne ei ole ainult teha selgeks, kellel on õigus ja kellel mitte. Välispoliitika ülesanne on leida lahendusi, mis teeniks kõige paremini oma riigi või piirkonna, ja meie puhul Euroopa, rahu ja julgeoleku huve. Selle saavutamiseks läheb vaja segu heast tahtest, kompromissidest, heast diplomaatiast ja selgest juhtimisest. Takistada ühel Lõuna-Euroopa riigil NATO liikmeks saamast, kui selline võimalus tekkis, ei ole minu arvates eriti tark tegu, arvestades praegu Balkanil valitsevat keerulist olukorda ja kõiki meie ees olevaid väljakutseid: Kosovo iseseisvus, mis on sündinud fakt, valitsuse lahkumine ja uued valimised Serbias ning endiselt jätkuvad politseireformid Bosnias. Ent takistada Balkani riigil ELi liikmeks saamast või isegi ainult sellest mõelda pole ainult rumal, vaid lausa ohtlik! Kõigest kolme tunni eest rääkisin ma siin Euroopa Parlamendis kolleegiga, kes ütles: "Kui nad ei tee, mida me tahame, võime blokeerida nende ühinemise mitte ainult NATO vaid ka ELiga. Seadus annab meile selleks õiguse.” Minu reaktsioon sellele on: siis peame seda seadust muutma! Seadused ei ole ju mõeldud selleks, et nende abil üksteise tegevust blokeerida, häirida või üksteiselt midagi välja pressida. Nad on ju ometi mõeldud selleks, et me rahulikus ja turvalises Euroopas kõik üksteisega võimalikult hästi läbi saaksime. Ma olen kindlalt veendunud, et mida varem kõik Balkani riigid on ELis, seda varem saavutame turvalise Euroopa. Pole üldse mingit kahtlust, et Makedoonia kuulub Euroopasse ja Makedoonia tuleb tuua ELi liikmeks nii kiiresti kui võimalik. Ma soovitan teil tungivalt seda raportit toetada. Borut Pahor (SL) Seoses Horvaatiat käsitleva raportiga: nii see parlament kui Euroopa Komisjon tervitasid peaaegu entusiastlikult sõnumit, et Horvaatia parlament on peatanud oma otsuse kuulutada välja ökoloogiline ja kalapüügikohtade kaitsetsoon. Ning tundub, et tasuks selle otsuse eest võidakse Horvaatia läbirääkimisi kiirendada. Kuigi ma soovin, et Horvaatia ühineks Euroopa Liiduga igal juhul võimalikult kiiresti, tahaksin seda parlamenti ja eriti raportööri, oma sõpra Hannes Swobodat hoiatada, et Horvaatia Vabariigi ühepoolne tegutsemine seoses tema ja naaberriikide vaheliste piiridega ei ole erand vaid reegel. Erandlik on sel puhul ainult see, et kordki on Horvaatia oma ühepoolse meetme tagasi võtnud, kuna pidi tegema valiku Euroopa Liidu ja natsionalistliku isolatsiooni vahel. Just siin on see surve osutunud kasulikuks ning ma loodan, et Hannes Swoboda ja ka Euroopa Komisjon ja eesistujariik jätkavad järjekindlalt seda joont, et Horvaatia Vabariigi ühepoolset tegutsemist naaberriikidega piiride kindlaksmääramisel ei premeeritaks. Jelko Kacin (SL) Parim moodus selle Balkani osa stabiliseerimiseks on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edusammud ning Euroopa Liidule lähenemine. Õnnestunud läbirääkimised aitavad kõigil naaberriikidel teha täiendavaid jõupingutusi kandidaatriigi staatuse saamiseks. Nimevaidlusest üle saamiseks on vaja väliseid algatusi. Nii Skopjes kui Ateenas on vaja sümboolseid žeste ja kannatlikkust. Nüüd on õige aeg leida Skopje lennujaamale vähem provokatiivne nimi ning mõista hukka lugupidamatu käitumine Kreeka lipu suhtes. Ent samuti on lubamatu Makedoonia passi omanike elu edasine raskendamine ja diskrimineerimine seoses Kreeka viisadega. Me rajame Euroopa Liidus moodsate, rahvusriikide tasemest edasi jõudnud riikide kogukonda. Erinevuste ja rahvusliku identiteedi vastastikune austamine on seotud ka põhiliste inimõiguste austamisega. Ainult sel moel saame ära hoida või vähemalt piirata negatiivseid tagajärgi, mis tekivad, kui keegi tunneb, et tema rahvust ähvardatakse. Me peame loobuma viisarežiimist kõigi selle piirkonna riikide suhtes. Ent samuti on vaja kiiret ja püsivat lahendust riigi nime küsimusel ning igakülgset liitu endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kreeka Vabariigi vahel. Rahu ja stabiilsus ning kiire ja edukas lõimumine Euro-Atlandi koostööga on nii riikide kui kõigi rahvaste huvides. Sellegipoolest, volinik ja härra Lenarčič, eesistujariik Sloveenia peaks esitama Makedoonia küsimuse järgmisele tippkohtumisele. Pole mingit vajadust sügiseni oodata. Ja veel üks asi Horvaati kohta: ökoloogilise ja kalapüügikohtade kaitsetsooni kohaldamisega sattus Horvaatia poliitika ise enda lõksu. Tulevikus ei ole sellised üllatused enam võimalikud. Kui see seiklus on meile midagi õpetanud, siis olgu nii, aga kui nemad ei ole midagi õppinud, siis on kõik sõnad ja tõotused läbirääkimiste lõpetamisest 2009. aastal ainult puru silma ajamine. Keegi ei vaja puru oma silma: ei kodanikud, majandus, naaberriigid ega Euroopa Liit. See mida meil nüüd vaja on, on üks edulugu. Ent edu saavutamine eeldab igal juhul põhimõtte pacta sunt servanda (lepingutest tuleb kinni pidada) järgimist. Hanna Foltyn-Kubicka (PL) Härra juhataja, Horvaatia edusamme konstruktiivselt hinnates ei peaks Euroopa Liit ainult kehtestama tingimusi, vaid pakkuma ka kõikvõimalikku abi, arvestades teiste Euroopa riikide kogemust, piirkonna eripära ning selle riigi rahva värskeid sõjamälestusi. Balkani poolsaare lõimumine ilma Horvaatiata ei ole mõeldav. Samuti tuleb rõhutada, et kaks viimast koostööaastat on andnud ootamatult häid tulemusi ning see tõotab kahtlemata head Euroopa Liiduga lõimumise protsessile. Mõistagi on teatud valdkonnad, kus on vaja resoluutsemat tegutsemist. Samas tuleb minu arvates anda selle riigi tehtud jõupingutustele vääriline tunnustus ning kogu EL peaks sellist tegevust toetama. Viimasel kahel aastal on Horvaatia teinud kiiduväärseid edusamme enamikus ühenduse õigusega hõlmatud valdkondades. Seega tahan väljendada veendumust ja lootust, et vastastikuse töö ja teiste liikmesriikide sobiva toetuse abil viiakse läbirääkimised edukalt lõpule nii, et ühinemislepingu saaks vormistada enne Euroopa Parlamendi valimisi 2009. aasta juunis. Angelika Beer (DE) Härra juhataja, soe tervitus meie kolleegidele Makedooniast, kes seda arutelu jälgivad. Volinik Rehn ütles, et me julgustame Makedooniat reformiprotsessiga edasi minema. "Jah,” ütleme kõik ühel häälel, "me tahame avada läbirääkimised käesoleval aastal.” Samas on meil veel vaja nimetada nimesid. See osapool, kes on maha kandnud Makedoonia suutlikkuse sõlmida siduvaid liiduleppeid, on Kreeka oma vetoga riigi võtmisele NATO liikmeks. Vaidlus nime üle tõepoolest käib, kuid me ei saa eirata tõsiasja, et 1995. aastal tegi Kreeka rahvusvahelise õiguse kohaselt siduva avalduse, milles nõustus, et nimevaidlus ei saa kunagi takistuseks Makedoonia ühinemisele rahvusvahelise kogukonna, ELi või NATO-ga. Kreeka on seda rahvusvaheliselt siduvat kokkulepet rikkunud ning kui me tahame selles osas mingeid reforme kehtestada, siis ma ütlen, et Euroopa tingimusi rikub Kreeka, mitte Makedoonia. See on samm tagasi; see on hoop näkku väikeriigile, kes püüab igati meiega koostööd teha ja läbirääkimisi avada. Seega ütleksin veel, härra Swoboda, et kõik trikid homse hääletuse peatamiseks või edasilükkamiseks toovad kaasa täiendava ohu Makedoonia valitsuse destabiliseerimiseks, julgustades natsionalistlikke jõude. Tegelik probleem seisneb selles, et Kreeka näol on meil tegu liitlasriigiga, kes keeldub otsesõnu tunnustamast omaenda riigis mis tahes vähemusi. See on vastuolus Kopenhaageni kriteeriumidega, mis on piinlik nii Euroopa Liidu kui ühenduse jaoks. Ma soovin Makedooniale jõudu järgmiste sammude tegemisel Kreekast hoolimata. Andreas Mölzer (DE) Härra juhataja, Horvaatia pole mitte ainult ajalooliselt ja kultuuriliselt Kesk-Euroopasse kuuluv riik, vaid vastab juba kõigile ühinemiskriteeriumidele. Seetõttu ei peaks me veeretama tema teele tarbetuid takistusi. Kalapüügikohtade vaidluse lahendamisega on Horvaatia veel kord kinnitanud oma valmisolekut saada ELi liikmeks ning Horvaatia valitsus tugevdab oma jõupingutusi korruptsiooniga võitlemiseks. Ometi ei peaks Horvaatia kiire vastuvõtmine, mis nüüd on muutunud käegakatsutavaks, minu arvates tooma kaasa ühegi teise riigi automaatset sissesaamist. Nagu on üldiselt teada, peab Makedoonia võitlema lisaks korruptsioonile ka majandusprobleemidega ning õiguskorra tagamise nimel. Eriti arvestades Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni tuleb alles vaadata, kas rahu albaania vähemusega saab kesta pikemat aega. Me ei tohi korrata varasemates laienemisvoorudes tehtud vigu. EL peab minu arvates lõpuks avama silmad tõsiasjale, et lahendamata konfliktid, kultuurilised erinevused ja sotsiaalmajanduslikud probleemid ei haihtu pärast ühinemist õhku. Pál Schmitt (HU) Tänan teid, härra juhataja. Horvaatia-ELi parlamentaarse ühiskomisjoni esimehena leian ma, et viimased kuud on toonud soodsa pöörde Horvaatia lõimumisprotsessi Euro-Atlandi koostöösse. Mõne nädala eest tõi José Manuel Barroso välja tegevuskava ühinemisläbirääkimiste lõpetamiseks 2009. aasta sügiseks ning möödunud nädalal sai Horvaatia kutse NATO-ga ühinemiseks. Need mõlemad arengud kinnitavad, et Horvaatia on õigel teel ning rahvusvaheline kogukond premeerib Horvaatia valitsuse jõupingutusi. Pole juhus, et Eurobaromeetri küsitlustulemused Horvaatias on taas üle pika aja tõusnud üle 60%. Minu arvates oli meie Horvaatia sõprade poolt märkimisväärne ja arukas suhtumine mitte kohaldada kalapüügikohtade kaitsetsooni Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes, et Horvaatia võiks saada Euroopa Liidu liikmeks. Kosovo iseseisvuse küsimuses on Ivo Sanaderi valitsus sarnaselt järginud mõõdukat kurssi ning sarnaselt enamiku ELi liikmesriikidega tunnustanud Kosovo iseseisvust. Härra juhataja, asjaolu, et Horvaatia serblastest vähemusele on antud praeguses kabinetis asepeaministri koht on suuresti kaasa aidanud regiooni stabiilsusele ja rahu püsimisele eri rahvusgruppide vahel, nagu mitmed teised on juba ütelnud. Minu meelest oleks Sloveenia peaministri poolt ebaõiglane teatada, et ta ei välista veto panekut Horvaatia ühinemisele ELiga nende kahe riigi vahel lahendamata piiriküsimuse tõttu. ELi laienemist ja ühe rahva saatust ei tohi panna sõltuvusse kahepoolse piirivaidluse lahendamisest. Raport kannab positiivset sõnumit, kuna tunnustab Horvaatia tehtud edusamme Lääne-Balkani piirkonna stabiilsuse kindlustamisel, riigi majanduse konkurentsivõime tagamisel Euroopa Liidu kontekstis, institutsiooniliste reformide läbiviimisel ning Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmisel. Koos positiivsete punktidega ei jäta raport samas mainimata meie ees seisvaid väljakutseid: kohtureform, võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga, põgenike tagasipöördumise lõpuleviimine ning kahepoolsete pingete lahendamine või leevendamine. Ma õnnitlen raportööri, Hannes Swobodat. Józef Pinior Härra juhataja, esmalt tahaksin õnnitleda Hannes Swobodat ja Erik Meijerit nende 2007. aasta eduaruannete puhul vastavalt Horvaatia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohta. Mõlemad raportid on eeskujulikud. Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni variraportöörina endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi teemal tahaksin tänada Erik Meijerit tema tõsise ja ausa koostöö eest selle raporti koostamise ajal. Raport endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohta tervitab saavutusi Ohridi raamlepingu täitmisel, mis tegeleb rahvustevaheliste suhete poliitilise aspektiga. Raport kommenteerib majandustulemusi, mitmete oluliste seaduste vastuvõtmist prokuröride kohta ning edusamme võitluses korruptsiooniga. Negatiivse poole pealt tunneme kahetsust, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik sõlmis Ameerika Ühendriikidega kahepoolse immuniteedi lepingu, mis võimaldab erandit rahvusvahelise kriminaalkohtu jurisdiktsiooni suhtes, minnes sellega lahku ELi standarditest ja poliitikatest. Raport kutsub endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja Kreekat üles suurendama jõupingutusi riigi nime kohta peetava vaidluse lahendamiseks. See ei tohi mingil juhul saada takistuseks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi saamisele rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks. Nimeküsimuses ei kritiseeri raport kumbagi poolt. See ainult õhutab mõlemat poolt läbirääkimisi pidama, vaatamata möödunud nädalal NATO tippkohtumisel Bukarestis juhtunule. Õnneks ütles Javier Solana eile Euroopa Parlamendi väliskomisjonis, et läbirääkimised nime üle jätkuvad. Kui pooled jõuavad kokkuleppele, võib NATO kohe isegi saadiku tasemel teha otsuse kutsuda endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik oma liikmeks, seega on vaja uut tippkohtumist. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võib saada sel aastal kuupäeva ühinemisläbirääkimiste alustamiseks. Euroopa Parlament peaks andma riigile selge suuna Euroopaga lõimumise poole. Johannes Lebech (DA) Härra juhataja, kui me räägime Balkanist, peame vaatama seda piirkonda ühtse tervikuna. ELi pikaajaline eesmärk on kõigi Balkani riikide ühinemine. Selle eesmärgi saavutamiseks peavad ka riigid ise tulemusi näitama. Ühine tulevik Euroopas on liikmesriikide ja kõigi Balkani riikide ühine ülesanne. Ajaloolised konfliktid ei ole võõrad ka meie, Põhjamaade jaoks, kuid nüüd me töötame koos. Sarnaselt Põhjalaga seob Balkanit kogu ulatuses ühine ajalugu, ühised keeled ja ühine kultuur. Seega peaks olema võimalik käivitada koostöö protsess rahu ja stabiilsuse tagamiseks. Praegu on piirkonna riikide vahel mitmeid koostöölepinguid. Miks mitte teha veel üks samm edasi? Inspireerituna Põhjamaade koostööst võiksid ka Balkanimaad moodustada Põhjamaade Nõukogu või Läänemeremaade Nõukoguga sarnaneva koostööfoorumi. Piirkonna praeguse poliitilise koostöö tugevdamine Balkanimaade Nõukogu vormis aitab neil riikidel alustada praktilist, tulevikku vaatavat koostööd, mis annab võimaluse regiooni stabiliseerida ning valmistada neid riike, mis ei ole veel liikmesriigid ega ametlikud kandidaatriigid, ühinemiseks paremini ette. Ryszard Czarnecki (PL) Härra juhataja, Horvaatia, see vana Euroopa rahvas oma pika ajaloo ja huvitava kultuuriga tuleb võimalikult kiiresti tuua Euroopa rahvaste perekonda ehk Euroopa Liitu. Liiduga ühinemist taotleva riigi Horvaatia ajalugu on paradoksaalsel kombel pikem kui mõnel Euroopa Ühenduse asutajariigil, näiteks Belgial ja Luksemburgil. Zagreb ja Split on väga euroopalikud kohad, samas kui Dubrovnik on juveel Euroopa kultuurikroonis. Selle arutelu ajal on enamik kõnelejatest, mina kaasa arvatud, kandnud kõneledes lipsu. On huvitav meenutada, et lipsu leiutajaks olid horvaadid, ning samuti tuleks siin, nii väga priiust ja vabadust väärtustavas Euroopa Parlamendis, rõhutada, et Horvaatia Dubrovnik oli Euroopa esimene sadam, mis keelustas 15. sajandi algul orjakauplemise. Seda olukorda arvestades ei ole meil isegi moraalset õigust puigelda vastu Horvaatia ühinemisele liiduga. Juhataja (FR) Asjaolul, et ma tegutsen istungi juhataja ülesannetes, aga ei kanna lipsu, ei ole kindlasti mingit pistmist päevakorras oleva küsimusega. Antonios Trakatellis (EL) Härra juhataja, Erik Meijeri raport ja ELi-endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi parlamentaarse ühiskomisjoni ühehäälsed otsused rõhutavad kolme olulist sammu, mille EJMV peab Euroopa suunas tegema. Esimene samm seisneb mõistagi ühinemistingimuste täitmises ja ühenduse õigustiku järgimises. Kuigi EJMV on teinud edusamme, peab ta jätkama reformide teed, nagu rõhutab nii Erik Meijeri raport kui ka mitmed Euroopa Komisjoni raportid. Teine samm puudutab sisepoliitikat ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Ohridi lepingust tuleb jätkuvalt kinni pidada, eriti seoses albaanlaste ja teiste vähemustega selles mitmerahvuselises riigis. Kolmandaks sammuks on erimeelsuste lahendamine EJMV ja selle naabrite vahel vastavalt Salzburgi deklaratsioonile. Lubage mul rõhutada, et Kreeka oli - ja on jätkuvalt - nende püüdluste esirinnas, millega tahetakse saavutada kõigi Balkani riikide liitumine Euro-Atlandi struktuuridega, sest tema kindla veendumuse kohaselt toob selle piirkonna riikide areng kasu kõigile. Samas ei ole nimeküsimus Kreeka jaoks ainult ajalooline, psühholoogiline või emotsionaalne probleem. See on kõigi Kreeka kodanike jaoks ehe poliitiline küsimus, sest see puudutab selliseid euroopalikke väärtusi nagu heanaaberlikkus ja piirkondlik koostöö. Lubage mul meenutada, et Kreeka nõustus EJMV-le liikmekandidaadi staatuse andmisega loomulikult teatises KOM(2007)663 nimetatud tingimusel, et läbirääkimiste teel leitakse vastastikku vastuvõetav lahendus nimeprobleemile. Lõpuks pean märkima, et isegi pärast EJMVle NATO-ga ühinemiskutse esitamise edasilükkamist Bukarestis kuni nimeprobleemi lahendamiseni on Kreeka läbirääkimiste jätkamise poolt. Õigupoolest on ta teinud suuremeelse kompromissialti sammu ja pakkunud välja vastuvõetava liitnime, nii et teisel poolel jääb ainult Kreekale poolele teele vastu tulla. Kokkuvõttes, härra juhataja, tahan uskuda, et üksikutes veel selgitamist vajavates punktides jõutakse kompromissideni, mis võimaldaks meil Strasbourgis hääletuse läbi viia. Ioan Mircea Paşcu Proua juhataja, Horvaatia tunneb tõmmet Euroopasse: seda näitab hiljutine kutse NATO-ga liitumiseks ning praegused ühinemisläbirääkimised ELiga. See on tähelepanuväärne saavutus riigi jaoks, mis kõigest kümne aasta eest oli praktiliselt sõjas. Samas aga ei piisa sellest kõigi veel Horvaatia ja ELi ees seisvate, läbirääkimiste lõpuleviimist takistavate väljakutsete kõrvaldamiseks. Ajagraafik on äärmiselt pingeline; praktiliselt iga päev on oluline, olenemata erinevatest protsessi lõpuleviimiseks välja pakutud tähtaegadest. Samas kui ma mõne aja eest väliskomisjoni delegatsiooni eesotsas Zagrebi külastasin, panin ma tähele Horvaatia ametivõimude otsusekindlust neist probleemidest vabaneda ja liidu liikmeks saada. Selles suhtes on Horvaatia parlamendi hiljutine volinik Rehni külaskäigule järgnenud otsus mitte kohaldada ökoloogilist ja kalapüügikohtade kaitsetsooni (ZERP) ELi riikide suhtes tõend sellest otsusekindlusest ning tähtis samm õiges suunas. Ma olen veendunud, et õige haldussuutlikkusega vajalike seaduste rakendamiseks on Horvaatia edaspidi nii ELis kui NATO-s kaalukas stabiilsust ja edasiminekut tagav tegur piirkonnas, mis vajab endiselt meie täit tähelepanu. Ma õnnitlen Hannes Swobodat kogu tema töö eest, mis raportis hästi näha on. Lena Ek (SV) Tänan teid, proua juhataja. Horvaatia mängib Lääne-Balkani demokraatlikus arengus võtmerolli ning selle protsessi jätkumine on tohutult tähtis. Me nägime, et see mõistetavatel põhjustel aeglustus mõnevõrra Horvaatia valimiskampaania ja uue valitsuse moodustamise ajal, kuid nüüd ma tõesti loodan, et protsess hakkab kiirust koguma. Nagu varasemad kõnelejad on märkinud, on ajagraafik äärmiselt pingeline. Ma tervitan ökoloogilise tsooni ajutist tühistamist Aadria meres. See on positiivne signaal Sloveenia, Itaalia ja Horvaatia suhete jaoks, kuid keskkonnakaalutlused peavad jätkuvalt olema tähtsal kohal meie tegevustes selle ainulaadse merekeskkonna suhtes. Horvaatial on veel palju teha õigussüsteemi ja kohtumenetluste reformimiseks. Liiga paljud inimesed peavad oma kohtulahendit veel ülemäära kaua ootama. Selle teemaga tuleb tegeleda eelisjärjekorras ning riigi haldussuutlikkust tuleb arendada ja laiendada. Lõpetuseks tervitan ma minu hea sõbra Vesna Pusići juhitud Horvaatia parlamendi ELi asjade komisjoni tehtud tööd. Me loodame nüüd, et läbirääkimised lähevad väga hästi ja need on võimalik kiiresti lõpule viia. Doris Pack (DE) Proua juhataja, Hannes Swoboda raport on julgustav, realistlik ja tasakaalustatud. Ma õnnitlen teda selle puhul. See näitab, Horvaatia tehtud edusamme, näiteks eeskujulikku seadusandlust vähemuste valdkonnas, konstruktiivset koostööd Haagi tribunaliga, suuremat tahet korruptsiooniga võidelda ning eelkõige parlamendi ja valitsuse kokkulepet kalapüügikohtade kaitsetsooni suhtes, mille saavutamine oli eriti raske. Horvaatia ja Euroopa Komisjon peavad nüüd kasutama kõiki oma ressursse, et läbirääkimised eelolevate peatükkide üle oleks kiired ja rahuldavad. Rahvusvaheline vahekohtunik peaks saama võimaluse lahendada lõpuks piiriprobleemid Sloveenia ja Horvaatia vahel. Horvaatial on selles regioonis mängida võtmeroll ning ta tuleks peatselt Euroopa Liitu vastu võtta. Kahepoolsed probleemid ei tohi saada takistuseks. Makedoonia kohta võin teile öelda, et viibisin seal nädalavahetusel ühel konverentsil ning meeleolud on pärast NATO eitavat vastust tõesti väga ärritunud. Inimestele tundub, et neid on ebaõiglaselt koheldud. Erik Meijeri raport näitab seda kivist teerada, mille see riik on juba edukalt läbinud. Kindlasti on veel palju teha, aga kui nimeprobleem ripub pidevalt kõige kohal nagu Damoklese mõõk, on raske teistes poliitikavaldkondades edasi liikuda. Ma olen olukorda jälginud alates 1992. aastast ning tahaksin, et Makedoonia ja Kreeka lõpuks ometi nimevaidlusele lahenduse leiaks, seda eriti noorema põlvkonna pärast. Mõlemad pooled on viimastel nädalatel järelandmisi teinud ning mõlemad peavad tegema veel ühe sammu teineteise poole. Minu arvates ei käiks see kokku meie euroopalike väärtustega ning oleks tegelikult vastutustundetu, kui vetot peaks taas kord kasutatama selleks, et tõkestada riigi ühinemist Euroopa Liiduga. Seda ei tohi juhtuda! Gyula Hegyi Proua juhataja, ma olen väga pettunud lääneriikide ja Makedoonia praeguste suhete üle. Ausalt öeldes väärivad Makedoonia inimesed meie poolt paremat kohtlemist. Kosovo iseseisvumine ja hiljutine NATO-ga liitumise nurjumine on muutunud olukorra veel keerulisemaks. Makedoonias on ühel pool separatistid ja teisel pool natsionalistid, kes tahavad riigi stabiilsust nõrgestada, ning Bukarestis tehtud otsus ei ole seda olukorda kuidagi parandanud. Aga võib-olla saavad meie Makedoonia sõbrad Bukarestist vähemalt ühe õppetunni. Ameerika Ühendriikide toetuse saamisest ei piisa. Paljud otsused mitte ainult Euroopa Liidus vaid ka NATO-s sõltuvad liikmesriikide üksmeelest ning iga liikmesriik võib kasutada oma vetoõigust. Viimaste sündmuste valgel peaks Makedoonia ümber vaatama oma seisukoha, mis jätab Ühendriigid välja rahvusvahelise kriminaalkohtu jurisdiktsiooni alt. Mõlemad pooled - nii meie kui Makedoonia poliitikud - on teinud palju vigu, kuid me ei või karistada oma vigade eest tavalisi inimesi. Sellepärast peame vähemalt viisarežiimi lihtsustamise valdkonnas kiiresti tegutsema, aidates Makedoonia inimestel reisida, õppida ja rohkem suhelda Euroopaga igapäevaelu tasandil. Kolme ja poole aasta eest, kui mind valiti ELi-Makedoonia parlamentaarse ühiskomisjoni aseesimeheks, oli mul palju optimistlikke plaane meie suhete parandamiseks. Väga vähesed neist ideedest on teostunud. Ma loodan, et vähemalt viisarežiimi lihtsustamise valdkonnas saame teha sammu edasi. Maria Eleni Koppa (EL) Proua juhataja, Kreeka on pidevalt toetanud Euroopa perspektiivi EJMV jaoks ning on aidanud kaasa tema majandusarengule. Me oleme teinud ÜRO egiidi all süstemaatilist tööd nimeprobleemile vastastikku vastuvõetava lahenduse leidmiseks. Kreeka on teinud märkimisväärseid samme ning toetab nüüd liitnime koos kõigile siduva geograafilise viitega. Kahjuks ei ole teine pool olnud samavõrd vastutulelik. Pärast Bukarestis toimunud NATO tippkohtumise tulemust on kõigi poolte huvides kõnelusi jätkata ning võimalikult kiiresti kokkuleppele jõuda. NATO otsus mitte kutset esitada ei tähenda liikmeks võtmisest keeldumist, vaid rõhutab vajadust lahenduse järele. Leian, et minu kolleeg Erik Meijeri raporti algtekst oli selles küsimuses tasakaalustatud. Kahjuks on raporti sisu nimeküsimuses vastuvõetud parandusettepanekutega hoopis teiseks pööratud. Me kutsume Euroopa Parlamendi liikmeid üles mitte võtma vastu sõnastusi, mis takistavad jätkuvat, kõige otsustavamasse faasi jõudvat läbirääkimiste protsessi. Zita Pleštinská (SK) Ilma Kagu-Euroopa riikide ühinemiseta ei saa me rääkida Euroopa lõimumise edust. Külma sõja ajal oli endine Jugoslaavia vabaduse kants ning paljud emigrandid, kaasa arvatud need, kes pärinesid endisest totalitaarsest Tšehhoslovakkiast, põgenesid läände just selle riigi kaudu, mis oli hoiatuseks endisele Nõukogude Liidule ja selle satelliitriikidele. Vastuseks küsimusele, mille esitasin nõukogule Sloveenia ja Horvaatia piirivaidluste kohta teatas nõukogu mulle, et on vastu võtnud läbivaadatud ühinemispartnerluse Horvaatiaga, mille täitmine on läbirääkimisprotsessi edenemise peamine eeltingimus. Ma tervitan raportöör Hannes Swoboda raportit. See muudab mu optimistlikuks. Sarnaselt raportööriga olen ma veendunud, et kui Horvaatia teeb edaspidi sarnaseid edusamme, nagu ta on lõimumisprotsessis juba teinud, täidab ta kõik Euroopa Liiduga ühinemiseks vajalikud tingimused ning muutub oluliseks katalüsaatoriks kõigi teiste Lääne-Balkani riikide jaoks. Pierre Pribetich (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, ma tahan õnnitleda kolleeg Hannes Swobodat tehtud töö ning õiglase ja tasakaalustatud raporti hea taseme puhul, milles tuuakse välja tehtud edusammud, eriti rahvusvähemuste seaduse osas, ning veel tegemist vajav töö, näiteks vajaduse tugevdada kohtusüsteemi. Meil on hea meel, et Horvaatia Vabariik on loobunud ökoloogilisest ja kalapüügikohtade kaitsetsoonist Aadria meres, mis tekitas Euroopa Liidu siseseid pingeid. See on äärmiselt sümboolne tegu, kui midagi sellist üldse olemas on, mis näitab Horvaatia suurt soovi Euroopa Liiduga ühineda. "Armastust ei ole olemas, on ainult armastuse tõestus,” ütles meile Jean Cocteau. Selle teoga on Horvaatia rakendanud selle ütluse meie endi olukorrale. Meie omalt poolt peame püsima kursil, et allkirjastada ühinemisleping 2009. aasta juunis, mis on sümboolne tähtaeg ja ambitsioonikas eesmärk. Poliitikast ei puudu kunagi sümbolism. Kinnitagem seda, saatkem välja tugev sõnum ja näidakem horvaatia rahvale, näidakem Horvaatiale, kui väga me tahame neid Euroopa perekonda vastu võtta, sest see ei ole ainult Horvaatia nimel, see on tugev sümbol Balkanimaade stabiilsusest ja rahust. Tehkem siis kaks korda rohkem tööd selle eesmärgi saavutamiseks. Aidakem komisjoni ja Horvaatiat sellel teel. Zdzisław Zbigniew Podkański (PL) Proua juhataja, ma palusin luba kõneleda Horvaatia ja Makedoonia teemal selleks, et rõhutada Balkanil valitseva olukorra keerukust ning vajadust järgida rahulikku ja tasakaalustatud poliitikat. Serbia ja Kosovo draama peaks meid hoiatama rutakate otsuste tegemise eest. Samasugune draama võib juhtuda Makedoonias, mis on koduks paljudele albaanlastele. Seda ohtu on suudetud vältida tänu huvitatud osapoolte juhtide tarkusele. Sellest positiivsest kogemusest tuleb lähtuda ja seda tuleb toetada teisi ärritamata ehk vastu nende tahtmist, jõuga, selgitamata, miks midagi tehakse. Giorgos Dimitrakopoulos (EL) Proua juhataja, esiteks lubage mul öelda, et ma nõustun täielikult Hannes Swoboda seisukohtadega Horvaatia ühinemisväljavaadete osas. Teiseks, seoses Erik Meijeri raportiga endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohta, tänan ma raportööri tema valmisoleku eest kõnelustesse astuda. Ent ma kutsun EJMV valitsust ja poliitilisi jõude vaatama tulevikku ning tegema vajalikke jõupingutusi, et leida nimeprobleemile vastastikku vastuvõetav lahendus. Selline edasiminek tähendaks heanaaberlike suhete tingimuse täitmist ning avaks tee EJMV edasistele edusammudele ELi suunas liikumisel. Lõpuks lubage mul toetada Hannes Swoboda ettepanekut lükata hääletus Erik Meijeri raporti üle umbes ühe nädala võrra edasi, et anda meile aega esitatud kompromissparandusettepanekuid lähemalt uurida. Monika Beňová (SK) Ma teen väga lühidalt. Kolleegi Hannes Swoboda raport toob üsna selgelt välja kõik küsimused, mis vajasid väljatoomist, ning minu arvates ilmneb sellest raportist ka selgelt Hannes Swoboda poliitiline kogemus ja professionaalsus. Ma tahan regionaalse parlamendi aseesinaisena öelda vaid seda, et Horvaatia üksikud regioonid on igati valmis omalt poolt Euroopa Liitu rikastama. Seda küsimust ei aruta liikmesriigid mitte üksnes Horvaatia valitsusega ja riigi tasandil, vaid ka Horvaatia regioonidega. Minu arvates tõotab see head Horvaatia regioonide aktiivsele osaluse ELi tulevastes poliitikates. Miloslav Ransdorf (CS) Mitte väga ammu kinnitas Dimitrij Rupel meile, et eesistujariik Sloveenia käitub Kosovo suhtes korrektselt. See mida me ootasime, see ka juhtus: kriis on laienenud. Makedoonias põhjustas Hashim Thaçi hiljuti koalitsioonivalitsuse lagunemise ning nõudis föderaliseerimist, kakskeelsust ja Skanderbegi lipu tunnustamist. Albaania separatistid käituvad sarnaselt Lõuna-Serbia Preševo orus, kus nad ähvardavad valimisi boikoteerida. Võib arvata, et kriis jõuab ka Montenegrosse. Minu arvates tuleb meil Makedooniat aidata, anda talle kogu vajalik abi stabiilseks riigiks saamisel, aga me peame keelduma igasugusest abist albaania separatistidele, sest me näeme selgelt, et 10 aastat kestnud püüd terroristidest demokraate teha on täielikult läbi kukkunud. Marios Matsakis Proua juhataja, ELi kauaaegne liige Kreeka ja selle 11 miljonit kodanikku leiavad, et neil on oma naabri, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi nimega tõsine ja õigustatud probleem ning me peame seda muret austama. On suureks pettumuseks, et kuigi Kreeka peab just praegu endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga selles küsimuses läbirääkimisi, on mõned parlamendikolleegid ja mõned ELi valitsused endale juba poole valinud ning püüavad sundida ka Euroopa Parlamenti poolt valima: loomulikult on selleks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi pool. See ei ole eriti tark, see ei ole õiglane ja see ei ole abiks ei ELi ühtekuuluvuspoliitikale ega sellele olukorrale, sest see muudab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsuse nimega seotud nõudmiste suhtes ainult järeleandmatumaks ning tähendab ühtlasi, et korralikku lahendust ei ole oodata veel pikemat aega. Ljudmila Novak (SL) Ka minul on hea meel, et meie naaberriik Horvaatia on peatanud ökoloogilise ja kalapüügikohtade kaitsetsooni kohaldamise, mis on olnud peamiseks takistuseks läbirääkimiste jätkumisele. Sellele vaatamata tuleks Horvaatiat tõsiselt hoiatada, et Euroopa Liidus me peame kokkulepetest kinni ja ei tegutse ühepoolselt. Ent ma ei nõustu Horvaatia ülemäärase kiitmisega selle eest, et ta on ökoloogilise ja kalapüügikohtade kaitsetsooni kohaldamise peatanud. Horvaatia oli see, kes selle probleemi üldse tekitas, ning nüüd me kiidame teda ülevoolavalt selle eest, et ta on selle peatanud. See võib teda ainult julgustada sellele, et püüda lahendada sarnaselt ka teisi probleeme. Horvaatias usutakse, et neile on lubatud päris palju, sest nad on teadlikud märkimisväärsest toetusest oma ühinemisele Euroopa Liiduga. Sloveenia on alati toetanud Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga, aga me ei saa nõustuda nende tegevusega lahendamata piiriprobleemide puhul, kui nad samal ajal müüvad Sloveeniale kuuluvat maad. Roger Helmer Proua juhataja, minu arvates on see raport selgelt liiga optimistlik. Möödunud aastal veetsin ma intensiivse nädala Horvaatias, kohtudes diplomaatide, teadlaste, juristide, ärimeeste, kaubanduskodade ja ajakirjanduse esindajatega. Mulle avanes väga selge pilt riigist, kus ei ole korralikku turumajandust ning kus valitsus sekkub kaugelt liiga palju kohtusüsteemi, ajakirjanduse ja ettevõtete tegevusse. Meie ütleme selle kohta semukapitalism. Valitsus kulutab ära üle 50% Horvaatia SKPst. See lihtsalt ei ole selline vabaturg, nagu meie seda mõistame. Neil on vaja muuta ebaausat tulu võimaldavad riigitellimused läbipaistvaks. Nad peavad rakendama huvide täieliku avalikustamise põhimõtet planeerimisotsustes, mis praegu on vaid ametnike sissetuleku allikas. Meil on praegu võimalus õhutada Horvaatiat enne ühinemist reforme läbi viima. Ma ei ole veendunud, et me seda võimalust küllaldaselt kasutame. Juhataja On väga tähenduslik, et arutelu sel teemal on tekitanud sedavõrd suurt huvi, kuid kahjuks oli ajakavas ainult viis minutit ja need on juba läbi saanud. Christopher Beazley Proua juhataja, töökorralduse kohta, ma austan täielikult teie otsust, et see arutelu peab jääma ajakava raamidesse, kuid võib-olla innustab liikmete poolt eelneva registreerimiseta sõnavõtu suhtes üles näidatud huvi teid ja teie kolleege kaaluma võimalust pikendada liikmete ja mitte ainult mingi konkreetse komisjoni esindajate käsutuses olevat aega Euroopa jaoks üldist tähtsust omavate teemade arutamiseks. Ma tahaksin Makedoonia ja Horvaatia kohta mõndagi öelda, aga mul ei lubata seda teha. Ma jätan selle, mis ma öelda kavatsesin, meelde ja saadan teile isikliku koopia. Juhataja Selle küsimuse vastu üles näidatud suure huvi pärast kahekordistasime sõnavõttude aja. Tavaliselt on see viis minutit, kuid selle küsimuse arutamiseks anti 10 minutit. Samas on teie kommentaar tõesti väga huvitav. Oma töömeetodeid läbi vaadates võime näha ette teisigi sarnaseid võimalusi seoses liikmete sõnavõtuga. Janez Lenarčič Kõigepealt tahan nõukogu nimel väljendada oma nõusolekut volinik Rehni sedastusega, et see on otsustav aasta Horvaatia teel Euroopa Liidu liikmeks saamise poole. Ma tahan veel kord tänada raportöör Hannes Swobodat tema raporti eest, mis annab väga selge pildi praegusest olukorrast, saavutatud arengutasemest ja eelseisvatest
{'language': 'et'}