Kérdések órája a Bizottság elnöke jelenlétében
Elnök
A következő napirendi pont a Bizottság elnökéhez intézett kérdések órája.
Kérdések bármilyen témában a képviselőcsoportok nevében.
Ezt követi az ülés második része - kérdések az Európai Unión belüli foglalkoztatási helyzetre vonatkozóan.
Othmar Karas
a PPE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, Barroso úr, az Európai Tanulmányok Központja, a Görögország által elszenvedett problémák, az "Európa 2020” stratégia, valamint a pénzügyi és gazdasági válságra való válaszok keresése mind egyértelműen jelzik számunkra, hogy a szükséges intézkedésekkel hamarosan elérjük a jelenlegi szerződések által kínált lehetőségek korlátait. Másrészről, sok tagállam elbújik a kormányköziség, a nacionalizmus és protekcionizmus új formája mögött ahelyett, hogy Európa felé tekintene.
Mit tervez tenni annak érdekében, hogy megoldja ezeket a problémákat, meghatározza a szükséges közös célkitűzéseket és hiteles európai eszközöket hozzon létre annak érdekében, hogy hatékonyan tudjunk cselekedni és megfelelő válaszokat tudjunk adni?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Igaz, hogy elég meglepő módon néhány nemzeti politikus kormányközi értelmezést ad a Lisszaboni Szerződésnek. A Lisszaboni Szerződésről pontosan az európai dimenzió növelése érdekében született megállapodás, hogy megerősítsük az Európai Parlament hatáskörét, a minősített többségi szavazással könnyebbé tegyük a döntéshozatalt, valamint megerősítsük a Bizottság szerepét a gazdasági felügyelet és a külpolitika területén. Ez az olvasat éppen ezért igen meglepő, azonban valóban ez történik.
A Bizottság szerepe természetesen az, hogy a szerződések őre legyen a Lisszaboni Szerződés 117. cikke értelmében, védje az európai jogot, továbbá határozott legyen az európai jog tiszteletben tartását illetően, hiszen attól a naptól kezdve, hogy az Európa Unió nem jogi közösség, többé nem valódi Unió.
Másodszor, feladata a kezdeményezések ösztönzése és az, hogy élen járjon a kezdeményezésekben. E tekintetben el fogja végezni feladatát, próbál javaslatokkal előállni, és remélem, hogy ebben támogatni fog ez a Parlament. Politikai iránymutatásaim között említettem a Parlamenttel való különleges kapcsolatot, és ezt valóban ki akarom alakítani.
Othmar Karas
a PPE képviselőcsoport nevében. - (DE) Rehn úr javaslatot tett egy csomagra Madridban, amelyet még nem fogadtak el, amely azonban tartalmazott egy szankciókról szóló megbeszélést a vita legelején. Véleményem szerint a megbeszélést nem a tagállamokkal szembeni szankciókkal kell kezdeni, mert így fordított sorrendben cselekednénk. Ehelyett közös célkitűzéseket, közös projekteket és közös eszközöket kell létrehoznunk, amelyekre szükségünk van a már meglévők mellett, és csak ezt követően szabad elgondolkodnunk a szolidaritást nélkülöző magatartás esetén alkalmazandó szankciókról. Mi a véleménye erről a megközelítésről?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ahogy említette, Karas úr, még nem született döntés. Lefolytattuk az első vitát a pénzügyminiszterekkel, és valóban, a Bizottság a következő hónapban elő fog terjeszteni egy közleményt a megerősített gazdasági irányításról. Meg akarjuk erősíteni a Stabilitási és Növekedési Paktum megelőzési és kiigazítási szerepét. Javaslatokat fogunk tenni az euróövezeten belüli makrogazdasági egyensúlyhiány hatékonyabb és átfogóbb felügyeletére, és meg fogjuk vizsgálni egy válságrendező mechanizmus létrehozásának lehetőségeit, azonban a lényegre fogunk összpontosítani.
Úgy véljük, hogy a jelenlegi szerződések értelmében lehetőség van többet tenni az euróövezet és a gazdasági és monetáris unió felügyelete tekintetében, ha valóban van hajlandóság a tagállamok részéről az együttműködésre és a szerződések tiszteletben tartására.
Martin Schulz
az S&D képviselőcsoport nevében. - (DE) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 125. cikke az úgynevezett "ki nem segítési záradék”, más szóval az EU tagállamaira vonatkozó tilalom, hogy felvállalják más tagállamok adósságait. Mi a véleménye arról, hogy a Görögország számára összeállított támogatási csomag eredményeképp olyan országok, mint például a Németországi Szövetségi Köztársaság, kölcsönt fog adni a görög államnak három éven keresztül 5%-os kamatra, miközben ők ezt a kölcsönt három évre szóló kötelezettségvállalás mellett 1,5%-os kamatra kapták? Egy 8,4 milliárd eurós becsült összeget alapul véve ez 620 millió euró nyereséget jelent. A "ki nem segítési záradék” nem tartalmazza azt a követelményt is, hogy amennyiben egy tagállam nem tudja átvállalni egy másik tagállam adósságát, akkor nem is részesülhet a másik tagállam adósságából származó pénzből? Felkészült rá, hogy megvitassa a német vagy bármelyik másik kormánnyal ezt a számomra teljes mértékben elfogadhatatlannak tűnő mechanizmust?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Az igaz, Schulz úr, hogy a Lisszaboni Szerződés nem teszi lehetővé a tagállamok úgynevezett "kisegítését”. Az eddig talált megoldás - amelyet még nem használtak, mert nem érkezett még erre irányuló kérés - a Bizottság szerint teljes mértékben összhangban van a Szerződéssel. Ezt szeretném hangsúlyozni. Tudom, hogy bizonyos körökben vita folyik Németországban - és valójában néhány más tagállamban is, de főként Németországban -, ezért szeretném elmondani, hogy egyszerűen nem igaz, hogy valamilyen kisegítésen gondolkodunk. Nem erről van szó, hanem kölcsönök összehangolásáról. Ez a Bizottság felelőssége lesz. Az IMF is részt fog venni a rendszerben, amelyről el kell mondanom, hogy egy kreatív rendszer. Ez egy olyan megoldás, amely csak a tagállamainkkal folytatott alapos megbeszéléseket követően vált lehetségessé, azonban teljes mértékben összhangban van a szerződésekkel, és természetesen tiszteletben tartja a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseit.
Hadd fejezzem be egy politikai megjegyzéssel; meglehetősen rendkívülinek tartom, hogy ilyen nehéz volt szolidaritási megoldást találni Görögország számára, amikor ez sikerült Lettország, Magyarország és Románia esetében. Amennyiben tudunk ilyen szolidaritási és felelősségvállalási megoldásokat találni az euróövezeten kívül, akkor úgy gondolom, meglehetősen egyértelmű, hogy az euróövezeten belül is kell találnunk ilyen megoldásokat.
Martin Schulz
az S&D képviselőcsoport nevében. - (DE) Barroso úr, megértem, hogy megpróbálja elkerülni a kérdésemre való válaszadást, mert ez egy kellemetlen kérdés. Éppen ezért megismétlem.
Megvan legalább a lehetősége annak, hogy azok a tagállamok, amelyek jobb feltételekkel tudnak kölcsönt fölvenni, mint azok, amelyeknek kölcsönt adnak, profitáljanak egy másik ország adósságából. Mivel a "ki nem segítési záradék” kijelenti, hogy a tagállamok nem vállalhatják át más tagállamok adósságát, nem szabad engedni azt sem, hogy nyereségben részesüljenek azokból az adósságokból. Kész nyíltan megmondani például Merkel asszonynak, Sárközy úrnak, vagy bárki másnak, hogy ellenzi az ilyen lépéseket?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Sok héten keresztül beszéltem erről a kérdésről ezekkel a vezetőkkel és másokkal is, úgyhogy őszintén megmondhatom, Schulz úr, hogy sajnálatos módon ez volt az egyetlen lehetséges megoldás. A Bizottság a kezdetektől fogva konkrétabb jelét kérte a Görögországgal való szolidaritásnak, természetesen folyamatosan tiszteletben tartva a felelősség elvét. Most azonban azt kell biztosítanunk, hogy Görögországot arra ösztönözhessük, hogy amilyen hamar lehet, térjen vissza a piaci finanszírozáshoz, és egy olyan megoldást sikerült találni, amelyben az euróövezet tagállamainak kölcsöneit nem kedvezményes kamatlábak mellett ítélik oda. Az IMF kölcsönökre alkalmazott árképzését megfelelő viszonyítási alapnak véltük az euróövezetbeli tagállamok kétoldalú hitelfeltételeinek meghatározásához, jóllehet néhány kiigazítással, amelyekről április 11-én született megállapodás.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, a Bizottság elnöke, először is, ami a "ki nem segítési záradékot” illeti, a Szerződés nem ezt mondja ki. A Szerződés azt mondja, hogy egy tagállamot nem lehet arra kényszeríteni, hogy adósságot vállaljon át. A Szerződés nem mondja ki, hogy tilos adósságot átvállalni. Ezt egyértelművé kell tenni, máskülönben ez csak a Szerződéssel kapcsolatos kakofónia marad. Megismétlem: a Szerződés egyértelműen kimondja, hogy egy tagállamot nem lehet adósság átvállalására kényszeríteni. Éppen ezért minden, amit Görögországgal kapcsolatban kigondoltunk, lehetséges a Szerződés értelmében, és végre lehet hajtani.
Az én kérdésem némileg eltérő. A görög kölcsönök kamatlábai újra 7,6%-ra emelkedtek, más szóval 450 bázisponttal a német érték felett állnak. Éppen ezért más intézkedésekre van szükség, és itt rendkívül jelentős és alapvető reformokra gondolok: egy Európai Valutaalapra, egy európai kötvénypiacra, egy célratörőbb 2020-as stratégiára.
Bizottság elnöke, kérdésem a következő: mikor tervez egy ilyen jellegű reformokat, beleértve a Rehn úr által már megkezdett reformokat, tartalmazó csomagot a Tanács elé terjeszteni? Mert erre van most szükség, egy célratörő reformcsomag bemutatására a Görögországra vonatkozó különleges intézkedéssel együtt.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Először is, Verhofstadt úr - illetve Schulz úrhoz is intézem a választ -, legyünk teljesen egyértelműek és őszinték magunkkal: ha vannak kérdések, amelyeket fel akar tenni Merkel asszonynak, akkor tegye fel őket. Én nem azért vagyok itt, hogy Merkel asszony nevében válaszoljak. Azért vagyok itt, hogy a Bizottság nevében válaszoljak. Csak tisztázni szerettem volna ezt a kérdést.
Ha már itt tartunk, tisztázzuk a kérdést a Bizottság szemszögéből is. A gondosan megtalált megoldás tiszteletben tartja az úgynevezett "ki nem segítési záradékot”. Természetesen nagyon óvatosak voltunk ezzel kapcsolatban. Ami a végrehajtandó intézkedéseket illeti, a közleményt és a javaslatokat, amelyeken jelenleg dolgozunk, a következő hónapban mutatjuk be. Az euróövezet megerősített irányításáról szóló közleményről szeretnék beszélni. Már lezajlott egy politikai vita, és Rehn úr megbízást kapott a Bizottságtól arra, hogy egy első megbeszélést folytasson a pénzügyminiszterekkel. Éppen ezért elmondhatom, hogy valamikor májusban meg fogják ismerni az irányítás euróövezeten belüli és általában az Európai Unión belüli megerősítésével kapcsolatos, jövőben bemutatandó intézkedések fő irányvonalát.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, megkérdezhetem a Bizottság elnökétől, hogy vajon az Európai Valutaalap részét fogja-e képezni ennek a javaslatnak?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Elnök úr, hogy konkrét választ adjak ezzel kapcsolatban, el kell mondanom, hogy álláspontunk ellentétes a gazdasági és monetáris unióval összefüggésben létrehozandó új intézmény elképzelésével.
Az én szemszögemből legalábbis, nem vagyok meggyőződve róla, hogy ez jó ötlet, azt azonban elmondhatom - a magam nevében beszélve, mivel a bizottsági testület még nem döntött -, hogy az euróövezeten belüli pénzügyi stabilitás biztosítását célzó létesítményre vonatkozó elképzelés számomra jó ötletnek tűnik. Azt is hozzáteszem, hogy jelenleg a biztosítási mechanizmusok létrehozása és megerősítése különböző módjainak felkutatását végezzük, olyan mechanizmusokét például, amelyek választ adnak azokra az aggodalmakra, amelyek miatt az Európai Valutaalap gondolata is felmerült.
Daniel Cohn-Bendit
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, Barroso úr, én egy olyan bizottsági elnököt szeretnék, aki egyszerűen azt mondja, arra kérjük Németországot, hogy olyan kamatláb mellett adjon kölcsönt, amilyennel fel kell vennie, ami 3%. Ezt legalább elmondhatná nyilvánosan. Ez a németországi vita részét képezné, azonban ön képtelen kimondani ilyen egyszerű dolgokat.
Még egy kérdésem lenne az ACTA-val kapcsolatban. 2008 óta tárgyalnak a kalózkodás és hamisítás elleni ACTA-megállapodásról. Márciusban egy európai parlamenti állásfoglalás kimondta, hogy csökkentsék a hamisításról szóló ACTA-tárgyalásokat. Holnap közzé fogják tenni - köszönjük, hiszen már egy éve várunk erre - a viták értékelését és az új-zélandi csúcstalálkozó végén elfogadott szöveget.
Tudja, hogy a Parlamentnek "igennel” vagy "nemmel” kell szavaznia a tárgyalások végén. Nem lenne több értelme annak, ha a Parlament láthatóbb módon venne részt, és ezáltal átláthatóbbak lennének a tárgyalások? Máskülönben ugyanolyan helyzetben fogja magát találni a Parlamenttel, mint amit a SWIFT kapcsán tapasztalt. Éppen ezért arra kérném, hogy mostantól biztosítson nagyobb átláthatóságot, és tegye hozzáférhetővé számunkra a tárgyalások szövegeit, ahogy azokat a nagy cégek számára is hozzáférhetővé teszik. A Parlament van annyira fontos, mint egy nagyvállalat.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Elnök úr, Cohn-Bendit úr, ez nem is kétséges, és a legnagyobb tisztelettel vagyok a Parlament iránt. Azt is szeretném hozzátenni, hogy a Bizottság, és különösképpen De Gucht úr ezért kért engedélyt partnereinktől a tárgyalások folyamán, hogy a tárgyalásokon készült szövegeket közzétegyék. Ahogy önök is tudják, a szövegeket holnap, április 21-én teszik közzé.
Minden bizonnyal annak is tudatában vannak, hogy ezek a tárgyalások a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt megkezdődtek, és a Parlamentet is szorosan be kívánjuk vonni a tárgyalásokba. A Parlamentnek új hatásköre van a nemzetközi tárgyalások területén, és a Bizottság támogatja, hogy a Parlament nagyobb szerepet kapjon az ilyen jellegű tárgyalásokban.
Daniel Cohn-Bendit
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, Barroso úr, ne játszunk a szavakkal: függetlenül attól, hogy ön kérte-e, mindaddig, amíg a nyilvánosság számára nem biztosítja az átláthatóságot, nem tudja majd folytatni a tárgyalásokat, tekintettel a Lisszaboni Szerződésre.
Így tehát nem az a kérdés, hogy kérte-e partnereitől, hogy közzétehesse a jelentéseket a Parlament számára; ezt meg kell tennie, máskülönben a Parlament soha nem fog "igennel” szavazni, mert jelenleg önt kötelezi a Lisszaboni Szerződés.
A Lisszaboni Szerződés értelmében ezért most köteles átláthatóságot biztosítani a Parlament felé, mert végül "igen” választ kell kapnia a Parlamenttől, és ez nem magától értetődő, tekintettel a tárgyalások és az általunk jelenleg tárgyalt szöveg jelenlegi helyzetére.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Említette a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését. Én nagymértékben támogatom, hogy megerősítsük az Európai Parlament szerepét ezen a területen is, és a szöveg, amelyet holnap nyilvánosságra hozunk - amihez engedélyt kellett kérnünk tárgyalópartnereinktől -, a tárgyalások szövege, a tárgyalások szövegtervezete. Ezt meg fogjuk tenni. Minden bizonnyal tisztában van vele, hogy egyes nemzetközi tárgyalások kényesebbek, és bizonyos területeken óvatos megközelítést igényelnek, de mi a lehetőségekhez mérten be akarjuk vonni a Parlamentet, amelynek a Lisszaboni Szerződés jogosan adott hatáskört a nemzetközi tárgyalások tekintetében.
Timothy Kirkhope
az ECR képviselőcsoport nevében. - Márciusban az Európai Bizottság bejelentette, hogy el fogja végezni a munkaidőről szóló irányelv újabb felülvizsgálatát, mivel az előző felülvizsgálat nem volt sikeres. A Parlament ragaszkodott hozzá, hogy a nemzeti mentesség maradjon ki az irányelvből, ami végül patthelyzethez vezetett. Ahogy mindannyian emlékszünk rá, az Egyesült Királyságnak a szakszervezeteik zsebében lévő munkáspárti európai parlamenti képviselői amellett szavaztak, hogy kimaradjon az Egyesült Királyság mentessége, annak ellenére, hogy saját kormányuktól ezzel ellentétes utasításokat kaptak.
Most, hogy rendelkezésünkre áll egy újabb felülvizsgálat, és figyelembe véve, hogy számos uniós tagállam azt akarja, hogy munkavállalóinak legyen lehetőségük rugalmasabb munkaidőben dolgozni, Barroso elnök úr, meg tudja erősíteni, hogy ez a Bizottság olyan irányelvet fog javasolni, amely tiszteletben tartja a 48 órás munkahét alóli mentességet?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr, jelenleg még nincs a zsebemben a jogalkotási javaslattervezet. Ebben a szakaszban még túl korai konkrét elképzelésekkel előállni a változtatások lényegét illetően. Ahogy ön is tudja, létezik egy szándékosan igen nyílt hangvételű konzultációs dokumentum. Szeretném a szociális partnerek véleményét is meghallgatni.
Az új szabályozásoknak meg kell védeniük a munkavállalókat a túl hosszú munkaidő, valamint a nem elegendő pihenőidő által előidézett egészségügyi és biztonsági kockázatoktól. Kellőképp rugalmasnak kell lenniük továbbá ahhoz, hogy biztosítsák a szakmai- és magánélet összeegyeztethetőségét, valamint ösztönözzék a vállalatok és különösen a kis- és középvállalkozások versenyképességét.
Úgy gondolom, hogy erre megoldást kell találnunk, Kirkhope úr, egészen őszintén szólva azért, mert - ahogy ön is tudja - vannak olyan ügyek a Bíróság előtt, amelyek arra köteleznek minket, hogy megoldást találjunk.
Megpróbálunk tehát széles körű támogatást találni egy új javaslathoz és elkerülni a hosszú megbeszéléseket, amelyek az irányelv felülvizsgálatára tett utolsó kísérletet jellemezték.
Timothy Kirkhope
az ECR képviselőcsoport nevében. - Megértem, hogy Barroso elnök úr nem akarja megelőlegezni a Bizottság konzultációjának eredményét. Számos ember van azonban az EU-ban - nem utolsósorban az a három millió ember az Egyesült Királyságban, akik jelenleg kihasználják a mentességet -, akik egy olyan kötelezettségvállalást várnak el tőle a gazdasági visszaesés idején, hogy a Bizottsága ne akarja nehezebbé tenni az emberek számára, hogy dolgozzanak. Félek, hogy Andor biztos úr nem adta meg nekünk ezt a biztosítékot meghallgatása idején, azonban bízom benne, hogy Barroso elnök úr ezt most megteszi.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Nagyon kedves, Kirkhope úr, azonban Nagy-Britannián kívül valójában még 26 más tagállam van az Európai Unióban, így meg fogja érteni, hogy bár nagyon fogékonyak vagyunk az ön által említett aggodalmakra, egyéb jogos aggodalmakat is meg kell hallgatnom.
Ez egy rendkívül nehéz és kifejezetten érzékeny kérdés. Meg kell találnunk a megfelelő egyensúlyt az ön által kiemelt, a kis- és középvállalkozások számára biztosítandó rugalmasság, valamint a munkavállalók védelme között, amelyet - biztos vagyok benne - ön is támogat. Ez az, amit tenni fogunk. Ezért arra kérjük szociális partnereinket is, hogy álljanak elő egy konstruktív javaslattal.
Lothar Bisky
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (DE) Barroso úr, beszélt munkaprogramjáról, és az megvitatásra került a Parlamentben. Azt mondta, hogy reagálni kíván a kritikai észrevételekre. Egy kérdésem van önhöz. A közelmúltban nagyon sokat beszéltünk a válságról és arról, hogyan jussunk túl rajta. Az a benyomásom azonban, hogy nagyon kevés változás történt azt illetően, ahogy a bankok működnek.
Érdekelne a válasza egy másik kérdésben is. Úgy gondolja, hogy mi és a Bizottság eleget tettünk? Amennyiben nem, mit gondol szükségesnek még annak érdekében, hogy megküzdjünk a pénzügyi válság okaival hosszú távon, hogy a bankok ne működhessenek tovább oly módon, ahogy azt most teszik?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Éppen ma mutattuk be a munkaprogramban a pénzügyi szektorban végzett tevékenységünket. E tevékenység nagy részét már elvégeztük, azonban még egy fontos rész hátra van.
Úgy gondolom, hogy a bizottsági javaslatok megfelelőek voltak. Valójában sajnálom, hogy néhány esetben a tagállamok visszafogták a törekvéseinket, például a felügyeleti keretet illetően, amelyről jelenleg tárgyalnak a Parlamentben, azonban a közeljövőben elő fogunk állni néhány javaslattal - van egy teljes lista, amelyet ma mutattam be a Parlamentnek.
Úgy vélem azonban, hogy van néhány speciális dolog, hogy még konkrétabb legyek, amit megtehetnénk. Támogatom például a banki adóra vonatkozó elképzelést. Úgy gondolom, hogy ezzel a G20-aknak kellene foglalkozniuk. Szerintem igazságos lenne, hogy a bankszektor, mindazon problémák után, amelyeket az átfogó gazdasági helyzet tekintetében okozott, szintén hozzájáruljon gazdaságaink jövőjéhez.
Tehát most is, mint mindig, ez is az egyensúly kérdése. Nem akarjuk aláásni e gazdaságaink számára nagyon fontos szektort - a pénzügyi szektort -, azonban úgy gondoljuk, hogy fontos lenne több intézkedést hozni a pénzügyi szektorba vetett bizalom helyreállításához.
Lothar Bisky
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (DE) Barroso úr, még egy rövid kérdésem lenne. A Deutsche Bank elnökére, Ackermann úrra nehéz hatást gyakorolni. A közelmúltban nyíltan megmondta, hogy 25%-os hozamot szeretne. Nem gondolja, hogy ez ellentétes a Bizottság és az egyes kormányok által hozott intézkedésekkel? Az elnök úr nem változtat semmit. Azt mondta, hogy ismételten 25%-os hozamot szeretne. Ezt mondja Ackermann úr, a Deutsche Bank, egy rendkívül fontos bank elnöke.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Sajnálom, de nem követtem a Deutsche Bank elnökének kijelentéseit, és nem tudok olyan dologhoz hozzászólni, amellyel kapcsolatban nem vagyok tájékozott.
William  Dartmouth
az EFD képviselőcsoport nevében. - Mivel a pénzügyi válság hitel- és bankválság volt, amely a nagy kereskedelmi bankoktól származott - olyan bankoktól, mint a Royal Bank of Scotland, az IKB, a Fortis és ezekhez hasonlók -, elfogadja, hogy a befektetésialap-kezelőkről szóló irányelv, amellett, hogy rendkívül káros az Egyesült Királyságra, egy rosszul alkalmazott és megfontolatlan szabályozási kezdeményes a Bizottság részéről, amely teljes mértékben rossz célt tűzött ki?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Egyáltalán nem. Úgy vélem, hogy ez egy nagyon jó kezdeményezés, amelynek célja pontosan a bizalom bizonyos mértékű helyreállítása a pénzpiacaink egy rendkívül fontos ágazatában. Úgy vélem, hogy a pénzügyi szektor érdeke a hitelesség. Legyünk őszinték és nyitottak ezzel kapcsolatban. Jelenleg gond van a hitelességgel a pénzügyi szektorban, és ennek oka, mondjuk ki bátran, a szektor néhány fő szereplőjének felelőtlen viselkedése, nemcsak Nagy-Britanniában, ahogy ön mondta, hanem Európa más országaiban is, eltekintve az Egyesült Államokból eredő helyzettől. Megfelelő szintű szabályozásra van szükségünk. Úgy gondoljuk, hogy az általunk javasolt szabályozás a megfelelő egyensúly, és ennek nem az a célja, hogy nehézségeket hozzon létre a pénzügyi szektor számára. Éppen ellenkezőleg: bizalmat akar létrehozni. A pénzügyi szektornak szüksége van az ilyen jellegű hitelességre, hogy finanszírozni tudja a gazdaságot.
William  Dartmouth
az EFD képviselőcsoport nevében. - Hogyan fogja az ABAK-irányelv, amely az alternatív befektetésialap-kezelőket célozza meg, visszaállítani a bizalmat a pénzügyi szektorban, ha a nagy kereskedelmi bankokkal van probléma? Ez lenne az én kérdésem.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Sajnálom, de én nem gondolom, hogy csak a nagy bankokkal van probléma.
Valójában az Egyesült Államokban kialakult problémát nem csak a nagy bankok okozták. A nem kereskedelmi bankok, befektetési társaságok, fedezeti alapok is hozzájárultak a problémához. Éppen ezért nem értünk egyet azzal az elemzéssel, hogy a problémát a nagy bankok okozták. Valójában néhány nagy hagyományos kereskedelmi bank nem volt felelős a válságért.
Nagyon sokfajta szereplő volt, akik valamilyen módon felelősek azért a zűrzavarért, amit, mondjuk ki egyértelműen, a pénzügyi szektor idézett elő. Úgy gondoljuk, hogy a megfelelő szintű szabályozás a legjobb módja a helyzet kezelésének, mind a bankok, mind a piac egyéb eszközei vagy szereplői szempontjából.
Andrew Henry William Brons
Elnök úr, az Európai Külügyi Szolgálat a főképviselőnek fog felelősséggel tartozni. A főképviselő szerepe a 18. cikk értelmében az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának irányítása a Tanácstól kapott felhatalmazás szerint. A Tanácsnak legalább, minden hibája ellenére, vannak képviselői a tagállamokból.
A Parlament politikai csoportjainak befolyásos szereplői azonban amellett érvelnek, hogy a Bizottság sokkal nagyobb szerepet játsszon a szolgálatban. Különösképpen amellett érvelnek, hogy a Bizottság adja az Európai Külügyi Szolgálat munkatársainak 50%-át, és a szolgálatra ne legyen befolyással a kormányköziség. Elnézést kérek ennek a szónak a használata miatt. Ezt nem én találtam ki, de úgy látom, az Tanács és az Európai Tanács ezt kódként használja. Továbbá, természetesen, a főképviselő hivatalból a Bizottság alelnöke.
Mindez abba az irányba mutat, hogy a valóságban az EU külpolitikáját a Bizottság fogja irányítani, és az az elképzelés, hogy azt a főképviselő fogja vezetni a Tanácstól kapott felhatalmazás szerint, csupán jogi feltevés. Egyetért ezzel?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Nem értek egyet. Mi ott nem vagyunk jelen. Ahogy ön is tudja, a főképviselő/a Bizottság alelnöke intézményi pozíciójának létrehozása a Lisszaboni Szerződés egyik legfontosabb újítása, és az elképzelés az, hogy összekapcsoljuk az általunk tipikusan kormányköziként emlegetett hatásköröket és a közösségi hatásköröket.
Ami a közös kül- és biztonságpolitikát illeti, az alapvetően kormányközi marad: ez a tagállamok előjoga. Vannak azonban egyéb közösségi hatáskörök, amelyeknek most nem szabad a kormányközi megoldáshoz kapcsolódniuk. Ezt természetesen a közösségi módszeren belül kell tartani.
Tehát a főképviselő/a Bizottság alelnöke, ahogy mi mondjuk, általában kettős tisztséget tölt be. A legjobb szinergiákat kihasználva össze kell kapcsolnia ezt a két hatáskört. Lesznek éppen ezért olyan hatáskörök, amelyeket fejleszteni tud majd a Bizottságon belül a Bizottság alelnökeként, kéz a kézben együtt dolgozva azonban a tagállamokkal és a Tanáccsal. Úgy gondolom, hogy ez hozzájárul az Európai Unió egységesebb és következetesebb külkapcsolataihoz, érdekeink védelmének megerősítéséhez, és értékeink előmozdításához a világban.
Andrew Henry William Brons
Látom a belső összefüggését annak, amit az európai integráció pártolójaként mond, azonban én nem vagyok az.
Azonban valójában, amit ön javasol, az az, hogy nyúljunk túl a Lisszaboni Szerződésen, amely önmagában is elég rossz, és szinte iktassuk ki a Tanácsot, amelyben - minden hibája ellenére - legalább vannak tagállami képviselők.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Sohasem javasolnám, hogy a Bizottság a szerződésekkel ellentétesen cselekedjen, mert kötelessége a szerződések tiszteletben tartásának biztosítása. Amit valójában kérek a tagállamoktól, hogy tartsák tiszteletben a Szerződést, és az intézményeknek is így kell eljárniuk.
A Szerződés egyensúlyt hoz létre, és ezt az egyensúlyt tiszteletben kell tartani. Fejlődést mutat a múlthoz képest, amikor teljesen különböző intézmények foglakoztak azzal, ami valójában egy nagyon fontos közös érdek -, vagyis az európai érdekek védelme a világban. A Szerződés teljes körű tiszteletben tartása mellett elképzelhetőnek tartom a Szerződés által kitűzött célok elérését. Ezt meg lehet tenni az intézmények közötti jó együttműködés szellemében, és természetesen a tagállamok teljes mértékű tiszteletben tartásával.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, én Olaszország déli részéről származom, és a mi régiónkban a gazdaság alapját a kis- és középvállalkozások, a textil-, ruházati- és lábbeli-gyártó ágazat, valamint a mezőgazdaság jelenti.
Jelenleg az ilyen jellegű iparágak súlyos nehézségekkel küzdenek a Kínából és az ázsiai piacokról beözönlő áruk miatt. Egy cipő elkészítése a mi régiónkban, Dél-Olaszországban, 13 euróba kerül. A Kínából érkező kész termék ára 5,50 euró. Egy általunk előállított gyerekruha 4-5 euróba, míg a Kínából származó termék 1 euróba kerül.
A vállalkozók, hogy életben tudjanak maradni, áthelyezik tevékenységüket vagy bezárják gyáraikat, a bezárásokkal viszont több ezer munkahely szűnik meg, és ez fogyasztási válsághoz és a régió hanyatlásához vezet.
Amikor vállalkozókkal találkozom, mindig azt kérdezik tőlem: "Mi tart vissza minket attól, hogy vámot és adókat vessünk ki?” Kínában alacsony költségű a termelés, mivel a gyerekek 12 éves koruktól kezdve napi 10 órát dolgoznak szociális biztonsági ellátások, biztosítás és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés joga nélkül.
Tisztában vagyok vele, hogy a protekcionista intézkedések nem kívánatosak, de akkor mi a válasz? Barroso úr, amikor vállalkozókkal találkozom, mit mondjak nekik, mit tesz Európa egy visszafordíthatatlan válság elleni küzdelem érdekében, amely során nagyon sok üzleti vállalkozás megy tönkre, nagyon sok munkahely válik köddé, valamint Európa teljes régiói, beleértve a legszegényebb régiókat, Olaszország déli részét, súlyos és visszafordíthatatlan válságon mennek keresztül? Szeretnék választ adni a vállalkozók számára, Barroso úr, és ezeket a válaszokat öntől szeretném hallani.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Megértem aggodalmát, amely teljes mértékben jogos, és szeretnék egy szót szólni a kis- és középvállalkozásokról, amelyek valójában, ahogy ön is tudja, a munkahelyteremtés legfontosabb ösztönzői Európában.
Hogyan tud tehát válaszolni erre a versennyel kapcsolatos problémára, amely a világ más részeiről ered, ahol alacsonyabb a színvonal, mind a munkaerő, mind a környezetvédelem tekintetében? Úgy gondolom, a megoldás semmiképpen sem az, hogy bezárjuk a határainkat, mivel az Európai Unió messze a legnagyobb exportőr a világon. A megoldás tehát az, hogy a tisztességes munkafeltételeket ösztönözzük, és javítjuk a szociális normákat az egész világon. Ezt a kérdést erőltettük a G20-akon belül, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnél, továbbá a partnereinkkel való párbeszédnek is részét képezi. Valóban úgy gondolom azonban, hogy nem az a megoldás - kivéve, ha dömpingről van szó -, hogy dömpingellenes eszközök segítségével cselekedjünk, ahogy az sem jelent megoldást, hogy bezárjuk határainkat Európa más nagyon fontos kereskedelmi partnerei előtt. Ezáltal saját érdekeink ellen dolgoznánk.
Georgios Papanikolaou
(EL) Elnök úr, a görög probléma kezelése kapcsán korábban elhangzottakhoz visszanyúlva, mindazok, akik folyamatosan nyomon követik a problémák kezelésének fejleményeit, úgy látják, és sokan úgy érezzük, hogy a Tanács félretaszította a Bizottságot.
A Bizottság véleményem szerint a kezdetektől fogva egyensúlyozó tényező volt az Unió közepes és kisméretű tagállamai és a Tanács között. Úgy gondolom, hogy jelenleg a Görögország - azonban nem kizárólag ezen ország - által tapasztalt ügyek kapcsán az a szerepe, hogy technokrata jellegű cselekvésekre és állításokra szorítkozzon.
Konkrét kérdésem a következő: beszélünk a gazdaságról, a szupranacionális elemekkel rendelkező monetáris unió időszerűségéről. Beszélünk továbbá a Bizottság által készített nagyra törő "Európa 2020” stratégiáról, valamint a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelemről. Hogyan fogjuk tudni végrehajtani ezeket a nagyra törő stratégiákat, ha a Bizottság nem rendelkezik az ehhez szükséges szerepkörrel?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A foglalkoztatás kérdése, ahogy ön is tudja, az általános gazdasági helyzettől függ. Legyünk teljesen egyértelműek ezzel kapcsolatban. Nem tudjuk visszaállítani a válság előtti foglalkoztatási szintet azt megelőzően, hogy nagyobb növekedést érnénk el Európában.
Ezért összpontosítjuk erőfeszítéseinket a növekedés új forrásaira, és az Európai Unió számára döntő fontosságú növekedés visszaállítására.
Ezt tekintjük most prioritásnak. Erre tekintettel volt néhány, kifejezetten a foglalkoztatással kapcsolatos intézkedés. Az "EU 2020” stratégiában megfogalmaztunk néhány javaslatot az új készségek, az új munkahelyek, az ifjúsági programok tekintetében, azonban a legfontosabb a növekedés feltételeinek helyreállítása, beleértve a gazdaságunk iránti bizalmat is.
Ami a görög helyzetet illeti, ahogy ön is tudja, sok függ a görög gazdaság iránti jövőbeni bizalomtól is. Ez az oka annak, hogy Görögország oly nagymértékben függ a költségvetési egyensúlyhiány korrekciójától.
Frédéric Daerden
(FR) Elnök úr, Bizottság elnöke, ahogy képviselőtársaim már elmondták, Európában nagyon aggasztó a foglalkoztatási helyzet. 2009-ben az euróövezeten belül 2,7 millió ember veszítette el munkahelyét. A munkahellyel rendelkező lakosság körében a szegénység kockázata a munkavállalók 8%-át érinti Európában, arról nem is szólva, hogy a lakosság közel 17%-a él a szegénységi küszöb alatt.
Ebben a helyzetben nem gondolja úgy, hogy kettős stratégiát kellene alkalmazni? Egyrészről a tisztességes munkafeltételek ösztönzésével - érdemes lett volna a kizárólag növekedésközpontú foglalkoztatás helyett ezt a kérdést bevenni a 2020-as stratégiába. Ezenfelül számol ön a zöld, intelligens munkahelyek ösztönzésével egy fenntartható, egyesült társadalom létrehozása érdekében? Másrészről az általános foglalkoztatási arány növelésével Európában, külön hangsúlyt fektetve a fiatalok és az ötven év felettiek foglalkoztatására, amiről ön is beszélt.
Ebben a tekintetben az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz beérkező kérelmek számának növekedése és a különböző ágazatok átszervezése is rávilágít egy globális iparpolitika létrehozásának szükségességére.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Az ön által említett valamennyi kérdéssel foglalkozik a 2020-as stratégia, Daerden úr. Már politikai iránymutatásaimban is beszéltem a tisztességes munkafeltételekről, ahogy a hiteles európai iparpolitika létezéséről is - nem a régi iparpolitikáról, hanem arról a politikáról, amelynek célja, hogy Európa számára fenntartható ipart, valamint modernebb és fenntarthatóság-központú politikát biztosítson.
Ami a fiatalokat illeti, legalább két kiemelt kezdeményezés foglalkozik velük, név szerint a "Mozgásban az ifjúság”, valamint az "Új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezések. Számos célkitűzést kiemeltünk, például az oktatással, a szegénység elleni küzdelemmel és a társadalmi befogadásra irányuló kampánnyal kapcsolatban. Ez a megközelítés szerepel a 2020-as stratégiában is, pontosan azért, mert jelenleg a munkanélküliség elleni küzdelmet tekintjük a fő prioritásnak. Úgy vélem, hogy ennek a stratégiának a kidolgozása lehetővé fogja tenni számunkra, hogy jelentős eredményeket érjünk el a munkanélküliség elleni küzdelemben.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, ahogy önök is tudják, az elmúlt néhány év során Európa valamennyi országában növekedett a munkanélküliség - jóllehet az egyes országokban eltérő mértékben -, és ez a növekedés folytatódni fog.
A közgazdászok mind egyetértenek abban, hogy legalább két évig fog tartani, amíg az élénkülés itt-ott jelentkező bizonytalan jelei normává váljanak, és az élénkülés legalább tíz évig olyan korlátozott lesz, hogy nem fog további foglalkoztatást eredményezni. Ez azt jelenti, hogy növekedni fog a munkanélküliség, olyanok fogják elveszíteni munkahelyüket, akik jelenleg dolgoznak, és ezzel egy időben fiatalok generációi nem fognak tudni belépni a munkaerőpiacra.
Azt kérdezem öntől, nem gondolja-e, hogy a jelenlegi helyzetben szükség lenne egy állandó jövedelem biztosítását célzó intézkedés ösztönzésére Európában azok számára, akik elveszítik munkahelyüket, valamint a fiatalok tekintetében, ami amolyan vészhelyzetnek tekinthető, egy konkrét képzéssel kapcsolatos intézkedés kidolgozására, amely őket szolgálná abban az időszakban, amikor a munkaerő-piacon kívül rekednek.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Alapvetően igaza van a munkaerő-piac helyzetének elemzésében. A helyzet valójában tovább romlik, még akkor is, ha lassabb ütemben, mint korábban. Néhány tagállamban a stabilizálódásnak már egyre több félreérthetetlen jelét látjuk.
Azonban kilenc hónap telt el azóta, hogy a gazdasági élénkülés megindult a mély recessziót követően és még beletelhet egy kis időbe az év során, amíg a gazdasági tevékenység törékeny fellendülése hatással lesz a munkaerő-piacot jellemző tendencia megfordítására. Ezért kezeljük most a foglalkoztatást prioritásként. Ahogy ön is mondta, a fiatalok szempontjából különösen aggasztó a munkanélküliség. Európában a fiatalok több mint 20%-a munkanélküli. Ez az oka annak, hogy három kezdeményezést indítottunk el idén. Ebből kettőt már említettem, de létezik még a fiatalok foglalkoztatására irányuló kezdeményezés. A kidolgozásra váró speciális kezdeményezések között szerepel a szakképzések gyakorlati képzési rendszerek bővítése révén történő fokozása, amelyeket az Európai Szociális Alap finanszíroz, valamint az egyetem elvégzését követően a munkahelyen megszerezhető magas szintű tanulási tapasztalat, az úgynevezett szakmai gyakorlat (akár más tagállamokban is) elősegítése.
Graham Watson
Múlt héten az Európai Éghajlat Alapítvány elindította az "Ütemterv 2050” elnevezésű kezdeményezését. Ez a terv három utat mutat be, amelyeket követve az Európai Unió 2050-re 80%-kal tudná csökkenteni CO2-kibocsátását, összhangban a kiotói törekvésekkel. Ezt a szokásos ügymenet költségénél kicsit drágábban tudnánk elvégezni. Szinte teljes mértékben önellátóak tudnánk lenni az energiaforrások tekintetében, és gazdaságunk szén-dioxid-mentesítése révén jelentős nettó munkahelyteremtést tudnánk elérni.
Ezt azonban csak uniós szinten lehet megvalósítani. Élni fog a Bizottság az ütemterv adta lehetőséggel? Törekedni fog arra, hogy az Európai Uniónak új lendületet adjon a szükséges politikai intézkedésekre vonatkozó javaslatok terén? Ami a munkahelyteremtés lehetőségét illet, Barroso úr, a megfelelő tevékenységekre fogja buzdítani a tagállamokat?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ismerem az Európai Éghajlatvédelmi Alapítványnak ezt a jelentését, és valóban, a 2020-as stratégia keretében egy olyan, erőforrás-felhasználás szempontjából hatékony, kiemelt európai kezdeményezést javasoltunk, amelynek célja pontosan az, hogy függetlenítse a növekedést az erőforrásoktól, ezáltal versenyelőnyhöz juttatva Európát a nemzetközi partnerekkel szemben.
Ez a célkitűzés teljes mértékben megtalálható a Bizottság 2010. évi és az azt követő időszakra vonatkozó munkaprogramjában. A Bizottság célja, hogy utat biztosítson Európa számára egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-felhasználás szempontjából hatékony, valamint az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló gazdaságra való áttéréshez 2050-ig, különösképpen az energiaágazat és a közlekedési ágazat szén-dioxid-mentesítésén keresztül, ezáltal hosszú távú keretet biztosítva a politikának és a beruházásoknak. Ki szeretném emelni a beruházás szót.
Úgy gondoljuk, hogy az éghajlatváltozással foglalkozó napirend, ahogy azt a megújuló energiaforrások ágazata is bizonyítja, munkahelyeket teremthet Európában, olyan munkahelyeket, amelyeket általában "zöld munkahelyeknek” szoktunk nevezni.
Helga Trüpel
Az új informatikai eszközökkel (pl. Google Books vagy iPad) kapcsolatban a közelmúltban tett bejelentések elősegítik a digitális formátumú kulturális tartalomhoz, az úgynevezett "elektronikus könyvekhez” való hozzáférést. A legtöbb ilyen jellegű kezdeményezés azonban az Egyesült Államokból származik. Mit tesz a Bizottság azért, hogy elősegítse a kulturális örökség digitalizálását Európában?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Az európai digitális könyvtár foglalkozik azzal a kihívással, hogy online formában elérhetővé tegye nemzeti könyvtáraink, múzeumaink és azok archívumainak gyűjteményeit; gazdag kultúránk digitalizálása, elérhetővé tétele és megőrzése korunk egyik legfontosabb feladata. Ezt azonban anélkül kell megtennünk, hogy veszélyeztetnénk a szerzők és a kiadók jogait, beleértve a kereskedelmi forgalomban már nem kapható könyveket és az úgynevezett "árva” műveket. Azt is fel kell mérnünk, hogy pénzügyi erőfeszítéseink, valamint a köz- és magánszféra között e téren létrejött partnerségek meg fognak-e tudni felelni ennek a rendkívül fontos társadalmi kihívásnak.
Ezzel kapcsolatban megkértem Kroes alelnök asszonyt és Vassiliou biztos urat, hogy hozzák létre a bölcsek tanácsát. Örömmel jelentem be önöknek a mai napon, hogy Maurice Lavie urat, Elizabeth Nigerman asszonyt és Jacques Decare urat bíztuk meg ezzel a feladattal. A bölcsek tanácsaként támogatni fogják azt az elképzelést, hogy a digitalizálás segítségével - a tulajdonjogok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett - megőrizzük rendkívül fontos örökségünket. Várom, hogy e fontos kérdésekkel kapcsolatban ez év végéig kézhez kapjam javaslataikat.
Ryszard Czarnecki
(PL) Barroso úr, szeretném megtudni, hogy véleménye szerint a légi közlekedési ágazatban milyen hatást gyakorolnak a foglalkoztatásra a több napon keresztül tartó légtérlezárások? Egy befolyásos napilap, a Financial Times címlapján ma az szerepelt, hogy a közel 7 millió utast érintető és 80 000 járat törlését eredményező lezárások napi 200 millió USD veszteséget okoztak a légi közlekedési ágazatnak. Véleménye szerint ez milyen hatással lesz a foglalkoztatásra az ágazaton belül? Ugyanis úgy értesültem róla, hogy ez volt a fő oka annak, hogy ön és Van Rompuy úr nem tudtak megjelenni Lengyelország államfőjének temetésén Krakkóban.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Először is, a temetés kérdését teljesen el szeretném választani a többitől.
Nagyon tiszteltem Kaczyński elnök urat. Rendkívül lojális módon dolgoztam együtt vele. Mindent megtettem, hogy jelen tudjak lenni a temetésén.
Minden olyan, Kaczyński elnök úr, a felesége, valamint a tragikus balesetben elhunytak halálával kapcsolatos szertartáson részt vettem, amelyiken módomban állt. Egyáltalán nem értem, hogyan lehet ilyen jellegű kritikát megfogalmazni az európai intézményekkel szemben, ilyen sok ember halálát felhasználva.
Az utolsó pillanatig azon voltam, hogy részt tudjak venni Kaczyński elnök úr temetésén. A problémát az jelentette, hogy csak szombaton, nagyon késő este kaptam arról tájékoztatást, hogy a belga hatóságok által megszervezett járatot törölték. Emiatt nem tudtam odautazni.
Éppen ezért teljesen egyértelművé kívánom tenni, hogy mindent elkövettem azért, hogy kegyelettel adózzak nemcsak a balesetben elhunyt emberek, hanem az egész lengyel nemzet előtt.
A másik percet arra szeretném felhasználni, hogy válaszoljak a légi közlekedési ágazattal kapcsolatos kérdésére. Tisztában vagyunk azzal, hogy a vulkánkitörés által okozott probléma jelentős hatással van erre az ágazatra, és ezért azon dolgozunk, hogy megnézzük, szükség esetén milyen módon tudjuk segíteni az európai légi közlekedési ágazatot.
A légitársaságok súlyos gazdasági veszteséget szenvedtek, amelynek az az oka, hogy több napon keresztül nem tudták ellátni kereskedelmi tevékenységüket. Globális megoldást kell találni, hogy segítsünk az ágazatnak túljutni a válságon; és ami azt illeti, előttünk áll egy korábbi példa, a szeptember 11-ét követő válság. Jelenleg tehát az állami támogatási szabályok enyhítésének különböző módjait vizsgáljuk, ahogy azt korábban is tettük. Erről tárgyaltunk a Bizottság mai testületi ülésén.
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök úr, Barroso úr, a teljes foglalkoztatottságra vonatkozó hivatalos statisztikák szerint 2000 és 2006 között a munkanélküliség az Európai Unión belül 8-9% között ingadozott a lisszaboni stratégiának köszönhetően.
A Bizottság egy nemrégiben kiadott jelentése szerint a munkanélküliség 2010-re el fogja érni és meg fogja haladni a 10%-ot, amit a mostanában használt kifejezéssel élve "társadalmi vulkánkitörésnek” is nevezhetnénk.
Ezenfelül számos ország megszorító programokat alkalmaz, például Írország és Görögország, de olyan országok is, mint például Románia, Magyarország és Lettország, ahol a Nemzetközi Valutaalap is érintett, és a munkanélküliség rekordszintet ért el.
Ennek tudatában a következőket kérdezem öntől: Megvizsgálta a Bizottság az önök által erőltetett és a válságból való kilábalás érdekében a tagállamokra kényszerített megszorítási politikák következményeit? Megvizsgálták ezeknek a foglalkoztatási és gazdasági következményeit azokban az országokban, ahol a Nemzetközi Valutaalap is érintett? Véleménye szerint csökkeni fog a munkanélküliség Európában ezeknek a politikáknak köszönhetően?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Senkit nem kényszerítünk semmilyen intézkedésre. Ami Görögországot illeti, a döntéseket a görög hatóságok hozták meg, azonban minden bizonnyal egyetért abban, hogy a görög gazdaság makrogazdasági egyensúlyvesztése rendkívül negatív hatással van a növekedésre és a foglalkoztatásra egyaránt.
Világos, hogy a görög államháztartás iránti bizalom helyreállítása nélkül sem beruházásokra, sem növekedésre nem kerül sor Görögországban. Növekedés nélkül nem tudjuk növelni a foglalkoztatást. Ezért a makrogazdasági stabilitást és szigort nem szabad összeférhetetlennek tartani vagy szembeállítani a növekedéssel. A problémát az jelenti, hogy látnunk kell, hogyan tudjuk kezelni az átmenetet, hogyan tudjuk ösztönözni a korlátokkal rendelkező gazdaságokat, miközben tiszteletben tartjuk a makrogazdasági egyensúlyt is. Ezért érdeke a görög gazdaságnak és a görög munkavállalóknak, hogy a lehető leghamarabb hiteles legyen a görög államháztartás.
Paul Rübig
(DE) Kérdésem a vulkánkitöréssel kapcsolatos, amely természetesen hatással van a részecske- és szén-dioxid-kibocsátásra. Gondolja, hogy meg lehet becsülni, hogy milyen szintű részecskekoncentrációt kell figyelembe venni a jövőben annak érdekében, hogy elkerüljük, hogy munkahelyek kerüljenek veszélybe? Levegőminőségi irányelveink jelentős korlátozásokat tartalmaznak erre vonatkozóan.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - E vulkánkitöréssel kapcsolatos probléma egyértelműen nem tartozik az európai intézmények vagy a nemzeti kormányok irányítása alá. Megtörtént, és most reagálnunk kell a következményekre.
A légi közlekedési ágazatot illetően már elmondtuk, hogy vizsgáljuk, mit tudunk tenni a szeptember 11-ét követően már rendelkezésünkre álló tapasztalatokat is alapul véve.
Ami a gazdasági helyzetet illeti, úgy gondolom, még korai az okozott kár átfogó értékelését elvégezni, és talán jobb elkerülni a nagyon drámai - vagy, mondjuk ki, pánikot keltő - forgatókönyveket. Amit most fontosnak tartunk, hogy a kárral foglalkozzunk és megpróbáljuk kitalálni, hogy mit tudunk tenni európai szinten, egy fontos dolgot szem előtt tartva: európai szinten az állami költségvetés egy százalékáért vagyunk felelősek. A maradék 99% a tagállamok kezében van. Úgy gondolom tehát, hogy tisztességtelen az Európai Unióhoz fordulni, hogy próbáljuk megoldani a problémát, amikor nem állnak rendelkezésünkre az ehhez szükséges eszközök.
Piotr Borys
(PL) Barroso úr, az "Európa 2020” stratégiában a foglalkoztatás tekintetében egy meglehetősen nagyra törő növekedési rátát (63%-ról 76%-ra való növekedés) mutatott be, a korai iskolaelhagyók esetében pedig a munkanélküliség 10%-ra való csökkentését irányozta elő, továbbá hangsúlyt helyezett a fejlődés szempontjából kulcsfontosságú oktatásra, így a jövőben az európai állampolgárok 40%-a fog részt venni a felsőoktatásban.
A következő kérdést szeretném feltenni ezzel kapcsolatban: Az Európai Szociális Alapot, valamint a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos alapokat a jövőbeni európai uniós költségvetés fogja kezelni? Mivel tulajdonképpen ez a kulcs ahhoz, hogy a modern módszerekre, az innovációra és a foglalkoztatás növelésére helyezzük a hangsúlyt. Nem gondolja, hogy a mikrovállalkozások fejlesztésére is hangsúlyt kellene fektetni? Ez a legjobb módja az önfoglalkoztatás ösztönzésének, mivel az önfoglalkoztatás aránya még jelenleg is túl alacsony. Ebben az összefüggésben tehát ezek a kérdések indokoltak.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Igen, mint tudja, az oktatást javasoltuk az "EU 2020” egyik célkitűzésének, beleértve a korai iskolaelhagyás elleni küzdelmet és a felsőoktatásban részt vevők számának növelését. Úgy gondoljuk, hogy nem lehet az európai versenyképességről beszélni anélkül, hogy ne foglalkoznánk az oktatás kérdésével is.
Ezért próbáljuk meggyőzni az összes tagállamot, hogy fogadja el ezt a célkitűzést, ezt követően pedig természetesen mobilizálni kell a forrásokat, egy részét a tagállamoktól, egy részét pedig az Európai Uniótól. Ezután pedig meg kell vitatnunk a pénzügyi tervet. Még nem tartunk ott, de úgy gondolom, hogy európai szintű cselekvésre is szükség van, kiegészítve ezzel a nemzeti kormányok erőfeszítéseit. A Szociális Alap keretében valójában már elindult néhány, fiatalokat célzó gyakorlati képzésre és szakmai gyakorlatra vonatkozó program. Ez a szándékunk. Nem tudjuk előre, hogy milyen anyagi eszközök lesznek elérhetőek a Szociális Alap számára, azonban mindenképpen úgy gondoljuk, hogy kellően célratörőnek kell lennünk az európai eszközök szintjén.
Jutta Steinruck
(DE) Tegnap arról értesültünk a médiából, hogy az antwerpeni Opel-gyár be fog zárni. Ez csak egy példa arra, hogy munkahelyek szűnnek meg Európában. A következő hét csütörtökén az európai ipari szakszervezetek egynapos tüntetéseket tartanak szerte Európában. Munkahelyeket akarnak, valamint azt, hogy őrizzük meg Európa jövőjét az ipari bázis megvédésével. A szakszervezeti tagok teljes foglalkoztatottságot, hatékony európai politikákat és konkrét válaszokat akarnak még ma, és nem öt év múlva.
Az ön munkaprogramja nem szolgált konkrét információkkal ebben a tekintetben. Csak az iránymutatásokra és az "Európa 2020” stratégiával kapcsolatos állásfoglalásra utalt. Véleményem szerint ez nem eléggé konkrét. Példákat kellene felsorolnia. Mit tervez tenni annak érdekében, hogy helyreállítsa a stratégiai szempontból fontos iparágakat Európában? Milyen szerepet játszik Bizottság a gépjárműipar időtállóságának megteremtésében és a munkahelyek megőrzésében?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A foglalkoztatással kapcsolatos iránymutatások rendkívüli mértékben függnek az általános gazdasági növekedéstől, mindenesetre az a szándékunk, hogy az "EU 2020” stratégiában erőteljesebben foglalkozunk a foglalkoztatási szempontokkal. Alapvetően négy iránymutatásunk van: a munkaerő-piaci részvétel növelése és a strukturális munkanélküliség csökkentése, a szakképzett munkaerő képzése, a munkahelyek minőségének javítása és az egész életen át tartó tanulás ösztönzése, az oktatási rendszerek teljesítményének javítása és a társadalmi oktatásban való részvétel növelése, valamint a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem.
Ezek általános iránymutatások, amelyek végrehajtására az európai intézményeknek a nemzeti kormányokkal együtt most valamennyi rendelkezésükre álló eszközzel törekedniük kell. Az az igazság, hogy nem létezik csodaszer, mágikus megoldás vagy általános gyógymód a munkanélküliség problémájára Európában. A megoldásnak a növekedés érdekében tett átfogó intézkedésekből kell kiindulnia, amelyek a pénzügyi stabilitással, a piacaink iránti bizalommal és a belső piacban rejlő lehetőségek kiaknázásával kapcsolatosak. Ez az egyetlen járható út.
Ami az autóipart illeti, természetesen tisztában vagyunk vele, hogy nemcsak Európában, de az egész világon kapacitástöbblet volt, és ezt nagyon szorosan nyomon követjük magával az iparággal együtt, beleértve az iparági szakszervezeteket is.
Hannu Takkula
(FI) Elnök úr, biztos úr, a fiatalokat érintő munkanélküliség és kirekesztés nagy problémát jelent. Ahogy ön is mondta, a fiatalok 20%-a munkanélküli.
Az is problémát jelent, hogy miközben sok embert elbocsátanak, az elbocsátott emberek nagy része 50 év feletti. Ugyanakkor azonban néhány tagállamban azt mondják az emberek, hogy meg kell hosszabbítani a munkával töltött éveket, fel kell emelni a nyugdíjkorhatárt, és azt is mondják, hogy több külföldi munkavállalóra van szükség. Ez nagymértékű munkaerő-migrációt tenne szükségessé. Véleményem szerint ebben van némi ellentmondás.
A kérdésem a következő: Ha az emberek meg szeretnék hosszabbítani a munkával töltött éveket, akkor az 50 év felettieknek miért nem ajánlják fel a lehetőséget, hogy folytassák a munkát, és ehelyett miért bocsátják el őket? Miért nem biztosítunk lehetőségeket fiataljaink számára, és ehelyett miért mondjuk azt nekik, hogy külföldi munkaerőre van szükség?
Mi az ezzel kapcsolatos európai stratégia? Nem tudunk kidolgozni egy ilyen stratégiát? Úgy vélem, mindannyian azon a véleményen vagyunk, hogy a tehetséges fiataloknak munkát kell adnunk, és nem szabad őket kirekeszteni. Társadalmunk mindig is nagy árat fog fizetni a kirekesztésért.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Globális szinten akarom megnyerni ezt a versenyképességi harcot. Egy dolog biztos: több emberre van szükség, akik többet és hosszabb ideig dolgoznak - és azt is hozzátenném, hogy jobban és versenyképesebb módon.
Nincs ellentét aközött, hogy hosszabb szakmai életük legyen az embereknek és aközött, hogy legyen bevándorlás Európába. Valójában meglehetősen rendkívüli, de ma közel egymillió betöltendő állás van Németországban és közel félmillió az Egyesült Királyságban. Ez azt mutatja, hogy rossz a párosítás a munkaerő-kínálat és -kereslet között.
Sok tennivaló van ezen a területen. Úgy vélem, hogy a nyugdíjreformok is hozzájárulnak ehhez. Szeretném hangsúlyozni, hogy a válság ideje alatt a tagállamok nem folyamodtak ahhoz a hagyományos politikához, hogy az emberek hamarabb fejezzék be szakmai életüket. Valójában lehetőség volt rá, hogy tovább foglalkoztassák az embereket. Ez fontos, mert annak érdekében, hogy Európa versenyképes maradjon, növelnünk kell a foglalkoztatási arányt Európában.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Barroso úr, mai beszédében azt mondta, hogy a Bizottság foglalkoztatási politikájának egyik prioritása többek között az, hogy segítse a diplomával rendelkezőket és a fiatalokat, hogy hatékonyan be tudjanak lépni a munkaerőpiacra.
Tudjuk, hogy a munkanélküliségi ráta e társadalmi csoport esetében jelenleg igen magas. Spanyolországban ez jelenleg 40%, míg Lengyelországban 20%, és sajnálatos módon ez az arány folyamatosan nő. Véleményem szerint az egyik probléma az, hogy az oktatott tantárgyak nem felelnek meg a munkaerő-piaci igényeknek, és nem megfelelő a korai munkatapasztalat megszerzéséhez való hozzáférés sem.
Véleménye szerint itt az oktatással és szakképzéssel kapcsolatos Leonardo da Vinci-program alacsony hatékonyságáról beszélhetünk? Hogyan értékeli ezt a programot? Kíván az Európai Bizottság új intézkedéseket kidolgozni a fiatalok körében egyre növekvő munkanélküliség kezelése érdekében, és amennyiben igen, melyek ezek? Mit tud ajánlani és javasolni ma, Barroso úr, Európa fiataljai számára?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ami a munkanélküliséget illeti, a fiatalok munkanélkülisége a legdrámaibb probléma Európában, hiszen meghaladja a 20%-ot.
Éppen ezért három speciális kezdeményezést jelentettünk be: "Mozgásban az ifjúság”, "Fiatalok foglalkoztatása” és "Új munkahelyekhez szükséges új készségek”. A "Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés növeli az európai oktatási és képzési rendszerek hatékonyságát és méltányosságát, a "Fiatalok foglalkoztatása” kezdeményezés célja olyan módszerek kidolgozása, amelyek segítenek legyőzni a válság fiatalokra gyakorolt hatásait, míg az "Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kezdeményezés jobban összepárosítja a készségeket és munkaerő-kínálatot a kereslettel.
Épp az imént emeltem ki a legnagyobb uniós tagállamok közül kettőnek a helyzetét, mert 2020-ra 16 millióval több munkahely betöltéséhez lesz szükség magas szintű képzettségre, továbbá példaként említettem, hogy az Európai Szociális Alap 2007 és 2013 között 13,5 millió eurót fog fordítani a munkavállalók és vállalatok alkalmazkodási képességét javító intézkedésekre.
Tehát vannak európai szinten, közösségi szinten végrehajtható intézkedések, amelyek kiegészítik tagállamainknak a fiatalkori munkanélküliséggel kapcsolatos fellépéseit.
Elisabeth Schroedter
(DE) Barroso úr, nem értek egyet önnel. Azt mondta, hogy az "Európa 2020” stratégia olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a zöld munkahelyek létrehozására irányuló lehetőségek Európai Unión belüli kiaknázása. Ez nem igaz. Ezt egész egyszerűen nem vették bele a stratégiába, és azon gondolkodom, hogy miért. Nyilvánvaló, hogy ha növelni akarja a foglalkoztatást, akkor a gazdaság még inkább környezetbaráttá tétele fontos lehetőség a munkahelyteremtésre. Ezt miért nem tartalmazza az "Európa 2020” stratégia? Mit tervez a Bizottság annak érdekében, hogy teljes mértékben kihasználja az európai fenntartható gazdaságban rejlő munkahely-teremtési lehetőséget, tekintettel arra, hogy az Európai Tanács elnöke ezt fontos pontként jelölte meg koncepciójában, mert úgy véli, hogy ez jelentős lehetőséget kínál? A Bizottság mit szándékozik tenni?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Emlékeztetnem kell önt, hogy a Bizottság indította el az éghajlat-változási és energiaügyi intézkedéscsomagot, és mi hangsúlyoztuk a munkahelyek létrehozásának jelentős lehetőségét az úgynevezett fokozottan környezetbarát gazdaság néhány ágazatában, és természetesen azt is, hogy a jövőre vonatkozó prioritások tekintetében ez az "EU 2020” stratégia egyik legfontosabb célkitűzése.
Az éghajlatváltozással és energiával kapcsolatos célkitűzéseinket az "EU 2020” stratégia középpontjába helyeztük, az üvegházhatású gázok kibocsátásának 20%-kal való csökkentésétől a megújuló energiaforrások 20 %-os arányán át az energiahatékonyság 20%-os növekedéséig.
Például a 20%-os megújuló energiaforrásokra vonatkozó célkitűzés érdekében munkahelyeket fogunk létrehozni a megújuló energiaforrások ágazatában. Ez éppen ezért központi eleme a jövőre vonatkozó gazdasági stratégiánknak, és valójában ezt tekintjük az egyik alapvető célkitűzésnek: a növekedést, nemcsak az intelligens növekedést és a méltányos növekedést, hanem a fenntartható növekedést is.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Elnök úr, sok szó esett itt a fiatalokról, ami helyes. Van még egy csoport, amelyet szintén nagyon súlyosan érint a foglalkoztatási válság, és ezek a nők. Jelenleg, amikor a nemzetgazdaságok eladósodnak és a tagállamok csökkentik költségvetésüket, ezek a csökkentések olyan területeket érintenek, mint az egészségügy és az oktatás, amely területeken nők dolgoznak.
Azt szeretném kérdezni, Barroso úr, hogy mit fog mondani és mit szándékozik tenni azokkal a tagállamokkal kapcsolatban, amelyek az oktatás és egészségügy terén csökkentik a humánerőforrásokat annak ellenére, hogy a 2020-as stratégia kimondja, hogy e területeken beruházásokra van szükségünk? Tekintettel arra, hogy a jelenlegi közhangulat a tagállamokban azt sugallja, hogy "csökkenteni, csökkenteni, csökkenteni” és nem azt, hogy "beruházni, beruházni, beruházni az emberekbe”, mit kíván tenni e tagállamokkal kapcsolatban?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A nők esetében ez az arány 9,3%-ra emelkedett 2010 februárjáig, ugyanez az arány 9,8% a férfiak esetében, tehát a nők esetében ez a szám alacsonyabb. Igaz azonban, hogy - miként ön is mondta - a jövőben a nők foglalkoztatása több aggodalomra adhat okot, mivel a közelgő pénzügyi megszorítások által leginkább érintett néhány ágazat pont az, amely nagyobb mértékben függ a női munkahelyektől.
Meg kell kérnünk a tagállamokat, hogy ez politikáikban is tükröződjön, és ne fogadják el, hogy a nők hátrányos helyzetbe kerüljenek az átmenet során. Úgy gondoljuk, hogy a foglalkoztatási rátával kapcsolatos célkitűzés értelme - és ezt megvitattuk a tagállamokkal az Európai Tanácsban - a foglalkoztatás növelése a férfiak és a nők számára egyaránt. Tulajdonképpen néhány tagállamban e tekintetben még nagy lehetőségek rejlenek. Vannak olyan tagállamok, ahol a foglalkoztatási ráta a nők esetében még mindig sokkal alacsonyabb, mint a férfiak esetében.
Elnök
Barroso elnök úr, köszönöm válaszait, valamint hogy jelen volt a kérdések óráján itt az Európai Parlamentben. Úgy gondolom, hogy nagyon érdekes volt az ülés.
Köszönöm a kollégáknak, hogy aktívak voltak az elmúlt egy órában.
Jövő hónapban is találkozunk a Bizottság elnökéhez intézett kérdések órája alkalmával.

{'language': 'hu'}