Spodbujanje socialne vključenosti in boja proti revščini (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Gabriele Zimmer v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini.
Gabriele Zimmer
Gospod predsednik, najprej obžalujem, da za poročilo na lastno pobudo, ki ga moram predstaviti v imenu odbora, niso mogoče ne odprta razprava na plenarnem zasedanju niti spremembe. Mislim, da je nesprejemljivo, da poslanci Parlamenta omejujejo svoje lastne pravice na ta način in tako razvrednotijo poročila na lastno pobudo.
Naš odbor je imel zelo energične razprave o danes predstavljenih poročilih, predložili smo 200 sprememb, 40 kompromisnih sprememb in dve obravnavi za strokovnjake in zainteresirane strani, vse to pa v tesnem sodelovanju z Odborom za pravice žensk in enakost spolov. Vse to kaže na raven zanimanja za to zadevo med poslanci.
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve je z ogromno večino v vseh skupinah glasoval za nadaljevanje razvoja strategije EU za boj proti revščini in socialni izključenosti in upam, da bodo jutri enako storili vsi na plenarnem zasedanju. Odbor popolnoma jasno navaja, da imajo glede na to, da 78 milijonov ljudi živi v revščini, med njimi 19 milijonov otrok, EU in njene države članice obveznost, da sprožijo posebne izmerljive cilje za spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini.
Pred nekaj dnevi je Komisija predlagala načela za strategijo aktivnega vključevanja, ki bi jih moral odobriti Evropski svet. Kot odbor te predloge podpiramo do te mere, da smo bili o njih obveščeni predhodno. Vendar pa gremo tu še dlje in v svojem poročilu pozivamo k razvoju holističnega pristopa k aktivnemu socialnemu vključevanju.
Verjamemo, da mora to temeljiti na štirih stebrih: prvič, na tem, da se zagotovi, da bodo dohodki varovali pred revščino z minimalnimi dohodkovnimi dobički in minimalnimi plačami, drugič, aktivne politike trga dela za boljša delovna mesta in zadostne dohodke, tretjič, izboljšan dostop do javnih storitev splošnega interesa in do kakovostnih storitev, četrtič, boljše sodelovanje tistih, na katere vpliva revščina in izključenost v razvoju in izvajanju te strategije. Nadalje želimo enakost spolov vključiti v vse vidike te strategije.
Naš odbor meni, da ni zadovoljivo, da niti vse države EU nimajo omrežja minimalnih dohodkovnih dobičkov na nacionalni ravni. Raven minimalnih dohodkovnih dobičkov v mnogih državah je pod mejo revščine EU. Zato zahtevamo, da dohodek od minimalnih dobičkov in plačanega dela ne bi smel voditi do revščine glede na dohodek. Svet pozivamo, naj privoli v cilje na ravni EU za raven minimalnih dohodkovnih dobičkov - vsaj 60 % srednjega nacionalnega dohodka - in minimalnih plač - vsaj 60 % povprečne nacionalne plače ali povprečne plače v ustreznem sektorju. Države članice bi morale te cilje doseči v določenem roku in pri tem v celoti upoštevati načelo subsidiarnosti in uporabo odprtega načina usklajevanja.
Odbor je v svojih posvetovanjih o tem poročilu posebno pozornost posvečal boju proti revščini otrok. Osredotočamo se na blaginjo otrok. Naše delo temelji na Konvenciji ZN o pravicah otroka in iz tega izpeljujemo politično celostno zahtevo za boj proti revščini otrok.
Poudarjamo, da po našem mnenju dostop do visokokakovostnih storitev zagotavlja ključno gonilno silo za socialno vključevanje odraslih in predvsem vključevanje otrok, ki so izpostavljeni tveganju revščine. Vztrajamo, naj začnejo države članice kot prvi korak zmanjševati revščino otrok za 50 % do leta 2012. Nadalje potrjujemo resolucijo tega Parlamenta, ki je bila sprejeta januarja, o boju proti pojavu otrok z ulice do leta 2015.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, dovolite mi, da povem nekaj besed o zadevnem poročilu. Vsi dobro poznate dejstvo, da je v prenovljeni socialni agendi Komisija predlagala zamisel o boju proti revščini kot sestavnem delu socialne agende in da je ta zamisel predstavljena v priporočilu o socialni vključenosti. Vesel sem, da poročilo, ki ga poročevalka predstavlja v svojem govoru, izraža podporo za to priporočilo, in da so bili v njem tudi pozitivno obravnavani nekateri ključni nazori iz priporočila. Naj povem, da medtem ko Komisija meni, da so notranja prizadevanja za doseganje socialne vključenosti izredno pomembna, še bolj poudarja vprašanje revščine otrok. V tem okviru bi rad poudaril, da je to prvič v sedanjem mandatu Komisije, da je bila ta tema predstavljena na tako odličen način. V prihodnosti bomo usmerjeni v to smer, ker je precej jasno, da je podedovana revščina, ki se prenaša od staršev do otrok, eden od resnih socioloških problemov, povezanih z revščino. Po našem mnenju je izredno pomembno prekiniti ta začarani krog.
Gospe in gospodje, očitno je, da se v tem pogledu Komisija lahko zanaša na podporo Parlamenta. Seveda me bo zanimalo, kako bodo dokumenti in poročilo napredovali v prihodnosti. Prav tako je precej jasno, da bo Komisija v svojih prihodnjih prizadevanjih za doseganje socialne vključenosti v veliki meri uporabila odločitve in mnenja Parlamenta: to ni vprašanje, ki ga je mogoče rešiti le z enim sporočilom, niti to ni bitka, ki jo je mogoče dobiti v kratkem obdobju nekaj mesecev ali tednov.
Predsednik
S tem se razprava zaključi.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Slavi Binev  
v pisni obliki. - (BG) Gospod predsednik, kolegi, rad bi izrazil svojo podporo poročilu gospe Gabriele Zimmer o spodbujanju socialne vključenosti in boju proti revščini. Boj proti revščini otrok je prednostna naloga EU, a obstajajo številne ovire za ustrezno socializacijo.
Rad bi vas seznanil s primerom v Bolgariji, ki mu ni primere in kaže, kako oblasti omejujejo možnosti več tisoč otrok, da bi dobili izobrazbo in v življenju dosegli nekaj boljšega. Državna uprava krščanske otroke v javnih šolah izpostavlja verski diskriminaciji. Zaradi ramadanskega bajrama, ki ni dela prost dan, razen v državah, ki izpovedujejo Islam, in s prizanašanjem bolgarskega Ministrstva za izobraževanje, so šole v regijah Kardžali, Razgrad, Targovište in Šumen za dva dni zaprle svoja vrata, da bi praznovale muslimanski praznik. Kljub posvetni naravi bolgarskega izobraževanja so bile v teh regijah razglašene šolske počitnice zaradi verskega praznika! Bolgarski otroci so bili prisiljeni izostati od pouka.
Bolgarija je krščanska država in nima predpisov o upoštevanju muslimanskih praznikov na nacionalni ravni. Kako so potem bolgarske javne šole taktično in brez pojasnil zaprle svoja vrata in slavile nebolgarski verski praznik v škodo svojih otrok? Določena oseba ali določeni ljudje v Bolgariji se zavzemajo za to, da ostanejo učilnice javnih šol prazne, da bodo napolnjene turške mošeje.
Bairbre de Brún  
v pisni obliki. - (GA) Politike socialnega vključevanja bi morale biti osredotočene najprej na pravico človeka do dostojnega življenja in bi morale zagotavljati njihovo vključenost v družbo. Za ta namen morajo politike socialne vključenosti zagotavljati raven dohodka, ki bo zagotavljala, da ljudje ne bodo trpeli zaradi revščine ali izključenosti.
V tem poročilu je izražena podpora Evropski komisiji pri tem pomembnem koraku, s katerim bo poskrbljeno, da bo boj proti revščini in boj za socialno vključenost vidnejši. V poročilu je poudarjeno, da je treba strategijo okrepiti z razvojem jasnih kazalcev in konkretnih ciljev. Poudarjena je potreba po bolj dovršenem pristopu v boju proti revščini, ki vključuje vrsto politik EU.
V poročilu so posebno pomembni pozivi za minimalne plače in minimalni dohodek, kjer imajo prednost odprava revščine otrok, dostop do javnih storitev za skupine, za katere obstaja tveganje za socialno izključenost. Ti bi morali biti dopolnjeni s pospeševanjem socialne vključenosti kot so nastanitev, izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje, pa tudi sheme dohodkovne podpore za posameznike in družine.
Proinsias De Rossa  
v pisni obliki. - To poročilo je bilo opisano kot holistični pristop k odpravi revščine. Vendar pa glede na to, da svetovni finančni vihar še naprej udarja po naših državljanih in gospodarstvih, ni bilo še nikoli bolj jasno, da živimo v medsebojno povezanem in medsebojno odvisnem svetu.
Politike Unije imajo vpliv tudi zunaj Unije. Zato bi morali problemi zunaj Unije oblikovati politike v njej. Ne moremo ločiti boja proti revščini v Evropi od svetovnega boja proti izključenosti.
Delo otrok krepi revščino, ki obsoja generacijo za generacijo na nevednost, slabo zdravje in zgodnjo smrt. Pravo mesto otrok je v šoli. Razvite države ne more graditi neizobražena delovna sila. Otroci, ki delajo, svoje starše izključujejo iz takšnega dela in tako iz možnosti za boj za boljše pogoje. Otroci, ki delajo, vsekakor prispevajo k svetovnemu diru v propad.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
v pisni obliki. - (PL) Leta 2005 je 78 milijonov ljudi (16 %) v Evropski uniji živelo na robu revščine. Trenutno vsak peti državljan EU živi v podstandardnih pogojih, vsak dan približno 1,8 milijonov ljudi išče zavetišče za prenočitev v zavetiščih za brezdomce, 10 % posameznikov živi v gospodinjstvih, kjer ni nihče zaposlen, obseg dolgoročne brezposelnosti znaša 4 %, 15 % prejema izredno nizke plače in 8 % zaposlenih živi v revščini kljub temu, da imajo službe. Poleg tega revščina vpliva na 19 milijonov otrok.
Med državami članicami EU so države, kjer še niso bili izdelani primerni nacionalni sistemi socialne varnosti.
V tem okviru je predlagani pristop Evropske komisije za dosego socialnega vključevanja vreden priznanja. Politika socialnega vključevanja mora zagotavljati temeljne pravice vseh ljudi, da bodo imeli dostojno življenje in bodo del družbe, prav tako pa mora zagotoviti enotni trg dela, boljši dostop do visokokakovostnih storitev, spolno enakost in odsotnost diskriminacije.
Raven socialne pomoči je trenutno nižja kot grožnja revščine in države članice bi jo morale prilagoditi tako, da bi izpolnjevala svoj glavni cilj - reševanje ljudi iz revščine. Programi socialne zaščite bi morali ljudem zagotavljati učinkovito pomoč in jih podpirati pri iskanju stabilne zaposlitve.
Treba je ukrepati neposredno v korist otrokom, ki trpijo zaradi vrste problemov, otrokom priseljenskih družin, zanemarjenim otrokom, izkoriščanim otrokom in otrokom, ki doživljajo nasilje.
Louis Grech  
v pisni obliki. - Po nedavnem, dejansko sedanjem, finančnem in gospodarskem prevratu in velikih posledicah za svet mislim, da je nujno ponovno oceniti opredelitev in meje revščine.
Skrbi me, da pomemben obseg revščine ni tako očiten kot je bil pred desetletji, a bojim se, da je ravno tako resničen. Sodobni življenjski slog v veliki meri pomaga prikrivati to novo revščino.
Kupna moč mnogih gospodinjstev razjedajo izrazita povečanja stroškov na splošno, in še predvsem tistih, ki so povezani s hrano, zdravjem in energijo. Družine z nizkimi dohodki, upokojenci, nezaposleni in druge niše v naši družbi so v nevarnosti, da postanejo ranljivi in se bodo borili za preživetje, saj ti stroški predstavljajo največji del njihovega mesečnega proračuna.
Učinkovitost gospodarstev po svetu naj bi hitro nazadovala, saj se pričakuje, da bo prevladala recesija. To bi nedvomno povzročilo nestabilnosti v vseh gospodarskih sektorjih. Znižanja na področju socialnih programov in storitev bi povečala problem za tiste, katerih kupna moč upada.
Mislim, da morajo Unija in države članice obravnavati to vprašanje, da bi zmanjšale izrazite neenakosti in stiske, ki jih prikrita revščina povzroča mnogim državljanom EU.
Lívia Járóka  
v pisni obliki. - Nujnost odprave revščine otrok se smatra za pomembno vprašanje v okviru Evropske unije. Posebno romski otroci so najbolj prikrajšana manjšina, ki ji primanjkuje pomoči na področju gospodinjstev, zaposlovanja, izobraževanja in zdravstva.
Posledica kombinacije teh dejavnikov so grozne razmere, kjer romunski otroci nimajo prihodnosti in kjer so romski in romunski otroci socialno izključeni, predvsem v primerih, kjer romunski otroci odrastejo v skrajni revščini. V tovrstnem okolju romunski otroci nimajo možnosti uporabljati svojih obstoječih pravic, ki si jih zaslužijo. Romskim otrokom, ki odraščajo v revščini, primanjkuje priložnosti, ki jih prosto dobiva večina. Socialno izključenost in revščino otrok je treba upoštevati pri oblikovanju politik EU in držav članic, predvsem na področjih, ki se nanašajo na aktivno socialno vključevanje.
Sedanji podatki kažejo, da je približno 50 % Romov nepismenih ali delno pismenih, 30 % otrok starosti od 3 do 10 let trpi zaradi resnih bolezni kot je tuberkuloza, pričakovana življenjska doba Romov je 10 let nižja kot pri večini. Raven socialne izključenosti, s katero se Romi srečujejo v otroštvu, se še poveča, ko odraščajo. V večini evropskih mest je 90 % Romov nezaposlenih in imajo malo upanja, da bodo v bližnji prihodnosti našli zaposlitev; ta začarani krog pa je treba za socialno kohezijo EU prekiniti.
Magda Kósáné Kovács  
v pisni obliki. - (HU) Blaginja naših otrok temelji na zdravem okolju, dostojni nastanitvi, ustrezni hrani in dostopu do izobrazbe. Naslov poročila je preveč obsežen, da bi se z ustreznim poudarkom osredotočil na razmere otrok. Zato ne more izraziti obsega, v katerem revščina otrok oblikuje prihodnost in sedanjost družbe, ampak lahko na njega le namigne.
Poročilo zajema teme vključevanja in revščine na zapleten način, včasih celo na holističen način, včasih se osredotoča na ogrožene skupine kot so etnične manjšine, migranti, starejši in invalidne osebe, posebej pa omenja razmere žensk in otrok. Seveda podpiram vidik, da je zaposlitev najpomembnejše orodje za rešitev iz revščine. Sama po sebi pa ne zagotavlja socialnega vključevanja ali odprave revščine.
Prav tako kaže, da je med zaposlenimi mnogo revnih. Razlog za to, ki krepi sporočilo poročila, leži v neustreznih delovnih pogojih in nepravičnem sistemu plač, ki se uporablja za določene prikrajšane skupine. Žal pa ta dokument, ki je usmerjen v odražanje raznolikosti, ne ponuja možnosti za raziskovanje problemov določenih ogroženih skupin. Glede na zavezo avtorice in vsebino tega poročila sem prepričana, da bo njen prispevek pomagal evropskim institucijam pri oblikovanju zakonov, ki bodo dosegli svoj namen in pri tem pomagali tistim, ki jim je namenjeno, revnim.
Siiri Oviir  
v pisni obliki. - (ET) Gospod predsednik, gospe in gospodje. Vsaka oseba bi morala imeti enake pravice popolnoma sodelovati v družbenem življenju, vključno s pravico do dela, in biti dejavna v gospodarstvu in uživati v običajnem življenjskem standardu ter blaginji za družbo, v kateri živijo.
Zaposlovanje je nedvomno najboljši način za preprečevanje revščine in socialne izključenosti. Vendar pa je nenavadno dejstvo, da 20 milijonov delovnih ljudi danes v EU živi v revščini, med njimi večina žensk.
Po mojem mnenju je treba poleg reševanja problemov revščine in socialne izključenosti v ranljivih delih prebivalstva večjo pozornost v EU osredotočiti na revščino med delovnimi ljudmi, predvsem med ženskami.
Treba je narediti pregled politik EU, da bi se spodbudilo trg dela: da bi ljudem ponudili največjo socialno zaščito, potrebujemo odskočno desko za redno, donosno in pravno zanesljivo zaposlitev.
Prav tako menim, da bi moral biti honorar, ki se plačuje delavcem v državah članicah (minimalna plača), pošten in bi moral zagotoviti njihov dohodek ter jih tako zavarovati pred tem, da se ujamejo v past revščine.
Pozdravljam cilj EU, določen v poročilu, za zagotavljanje honorarja v višini vsaj 60 % ustrezne (nacionalne, sektorske itd.) povprečne plače in dejstvo, da so se države članice dogovorile za dosego tega cilja.
Le ravnotežje med prožnostjo in zaščito lahko izboljša zaposlovanje in socialno vključenost.
Rovana Plumb  
v pisni obliki. - (RO) Devet let po začetku koncepta "dostojnega dela" polovica svetovne delovne sile zasluži manj kot 2 $ na dan in leta 2007 je bilo razmerje zaposlovanja žensk 49 % celotnega prebivalstva v primerjavi z razmerjem moških, ki znaša 74,3 %.
V Romuniji ima le 15 % vseh zaposlenih dobiček od dostojnih delovnih mest in število žensk, ki so izpostavljene tveganju, da postanejo žrtve revščine, je približno 10 % višje kot pri moških. Neskladnost med plačami je očitna, saj moški zaslužijo več kot ženske na večini gospodarskih področij in mesečna razlika je približno 1/3 minimalne osnovne plače na državni ravni.
Študija, ki jo je izvedla Mednarodna organizacija dela in je bila objavljena ob mednarodnem dnevu žena, jasno kaže, da si Evropa ne more več privoščiti, da bi zanemarjala potencial žensk, njihov dostop do trga dela in do dostojnih delovnih mest pa je bistvenega pomena za dosego enakosti spolov. Dostop do dostojnega dela za vse državljane mora biti prednostna naloga politik zaposlovanja, ker je osnova mehanizma za socialno vključenost in hkrati edina trajnostna rešitev za boj proti revščini.
Katrin Saks  
v pisni obliki. - (ET) Socialna vključenost in revščina otrok sta stvari, ki bi ju morali jemati resno, in v tem pogledu je pobuda odbora dobrodošla. Kljub temu pa bi se morali vprašati, ali so naši načrti dovolj ambiciozni. Države članice bi morale glede tega narediti več pomembnih korakov.
To, kar najbolj potrebujemo za zmanjšanje socialne izključenosti, je, da bodo imeli ljudje dohodke, od katerih lahko živijo. Priznati bi morali, da v večini držav EU minimalna plača, kjer je določena, ne zagotavlja normalnega dohodka.
Zmanjševanje socialne pomoči ima vsekakor vlogo pri socialni izključenosti. Glede na sedanjo gospodarsko depresijo se v Estoniji, kjer so do sedaj potekale živahne razprave o tem, kako pripraviti uravnotežen proračun, odprto razpravlja o kompromisih za otroški dodatek. Splošni otroški dodatek je nekaj, kar si zaslužijo vsi otroci, in ima kot takšen poleg tega, da je v praktično pomoč, prav tako velik simbolični pomen. Kot nekdanja ministrica za prebivalstvo in sedanja predsednica Estonske lige za zaščito otrok se s temi zadevami strinjam in bom storila vse, da zagotovim, da ta podpora, čeprav je draga in nezadostna, ne bo odpravljena.
Poleg dohodkovne podpore obstajajo pomembne usmerjene podpore za ranljive skupine kot so starejši, starši samohranilci, gospodinjstva z mnogo otroki in invalidi. Tovrstne podpore bi morale pokrivati dodatne stroške v povezavi z osebno podporo in zdravstveno in socialno varstvo. Podpore za starejše občane v Združenem kraljestvu z namenom, da se jim v času mrzlega vremena omogoči, da njihovi domovi ostanejo topli, in za boj proti revščini so odlični primeri tega, kar bi morale države članice, med njimi Estonija, vzeti kot model.
Silvia-Adriana Ţicău  
v pisni obliki. - (RO) Storitve v cestnem prometu predstavljajo 1,6 % BDP in zagotavljajo delovna mesta za 4,5 milijone državljanov Evropske unije.
Gospodarstvo in družba sta na splošno v veliki meri odvisna od učinkovitosti cestnega prometa, saj se 44 % blaga prevaža s tovornjaki in 85 % ljudi potuje z avtom, avtobusom ali vlakom.
Mislim, da bi morale države članice za doseganje pravnih zahtev glede socialnih pogojev države članice vlagati v infrastrukturo za cestni promet in sprejetje nujnih ukrepov za zagotavljanje ustrezne ravni naložb za razvoj infrastrukture za cestni promet. V tem okviru bi morala biti gradnja parkirnih prostorov prednostna naloga.
Da ne bi imeli umetnih ovir za prosti pretok blaga, sem s spremembo zahtevala, da Komisija Evropskemu parlamentu preda poročilo o položaju prometnih kontrol v vsaki državi članici. Ob upoštevanju dejstva, da obstajajo vrste kontrol, ki omejujejo prosti pretok blaga ali oseb, sem od Komisije zahtevala, da pregleda obstoječo zakonodajo in predlaga njeno spremembo za zagotovitev skladnega sistema prometnih kontrol.

{'language': 'sl'}