Производство и заетост в сектора на текстила и облеклото в различни държавичленки на ЕС (разискване)
Председател
Следващата точка от дневния ред е разискване по устния въпрос към Комисията относно производство и заетост в сектора на текстила и облеклото в различни държави-членки на ЕС.
Corien Wortmann-Kool
в качеството на заместник на автора. - (EN) Гжо Председател, от името на Комисията по международна търговия бих искала да изложа какво е поставено под заплаха тук.
Става въпрос за производството и заетостта в сектора на текстила и облеклото в различни държавичленки на ЕС. Европейският съюз и Китай договориха обща система за наблюдение по отношение на износа на определени категории текстил и облекла от Китай за държавитечленки на ЕС, но тази система изгуби валидност на 31 декември 2008 г.
През последните две години 350 000 работни места бяха изгубени, а броят на компаниите беше намален с 5 % през същия период. В светлината на увеличаващият се брой предприятия, които спират работа или преместват производството си, което води до увеличение на безработицата в няколко района, бих искала да задам следните въпроси от името на Комисията по международна търговия:
Комисията или някоя държава-членка предложила ли е удължаване на механизма за съвместно наблюдение след 31 декември 2008 г. или някакви други мерки в тази рамка?
Какви мерки възнамерява да приеме Комисията, за да защити производството и заетостта в сектора на текстила и облеклото?
Ще продължи ли Комисията да наблюдава събитията на пазара в реално време, статистиката за вноса и мониторинга на митниците, както и да държи сектора информиран относно последните събития?
Каква е настоящата ситуация относно предложената разпоредба за етикетите "произведено в"?
Какви мерки са предприети от Комисията в отговор на предложенията, приети от Парламента в резолюцията му от 13 декември 2007 г.?
Catherine Ashton
член на Комисията. - (EN) Гжо Председател, в тази обстановка е разбираемо, че има загриженост относно успеха на производството при тази конкуренция, а текстилните изделия, разбира се, са от изключителна важност. Заетостта продължи да спада и продукцията отново намаля - и това се случва след няколко години на относителна стабилност. Разбира се, секторът заема челно място в процеса на глобализация. Малките и средните предприятия играят голяма роля в това.
След края на Меморандума за разбирателство от 2005 г., ние наистина имахме споразумение за обща система за наблюдение - към която гжа Wortmann-Kool насочи вниманието ни - и тя ни даде първоначална информация относно търговските потоци. Затова сме поподготвени да реагираме в случай на евентуален подем в нашата промишленост. Това също е и последваща стъпка за преминаването към отворени пазари, които са проектирани и развити - както, сигурна съм, колегите знаят - с участието на икономическите участници и при разискване с държавите-членки и Парламента. Чрез поддържането на процес на постепенни промени, помогнахме на сектора да се адаптира. При това получихме подкрепа от социалните партньори. Те не поискаха удължаване на нивата на преднамерен растеж според Меморандума за разбирателство, когато той приключи през 2008 г., нито поискаха продължаване на системата за наблюдение през 2009 г., въпреки че разбирам, че някои държави-членки предпочитаха да бяхме сторили това. Като цяло вносът от Китай се увеличи, но в границите на разумното. Значителното увеличение в някои категории - като например, рокли, панталони и пуловери - беше балансирано от спад на вноса на текстил от доставчици от други страни. Така че общо за 2008 г. беше реализирано само слабо цялостно увеличение, което беше поето от пазарите сравнително добре
Правилният политически отговор не е да затворим нашите пазари или да наблюдаваме вноса. Трябва да се уверим, че всеки бизнес може да се промени, да се приспособи, да развива търговия и да се обновява, за да излезе от настоящите условия. Именно за да помогне на такива бизнеси беше одобрен икономическият план за възстановяване. Това, разбира се, означава голям растеж на брутния вътрешен продукт с 1,5 %, което би трябвало да помогне на сектора на текстила и облеклото. Предизвикателствата към сектора съществуват преди настоящия застой. Осем от 15-те кандидатури по европейския фонд за приспособяване към глобализацията са за подкрепата на текстилни работници.
Комисията е готова да подкрепя инициативи за установяване на партньорства в сектора на текстила и облеклото, предназначени да предвиждат преструктуриране с цел да се запази заетостта, и като цяло секторът печели от факта, че съществува дългосрочна рамка за социален диалог. Приветстваме резолюцията на Парламента относно бъдещето на текстилния сектор. Движим се напред по отношение на пазарния достъп, фондовете от инициативата за водещи пазари, както и по отношение на всяко споразумение за свободна търговия, тъй като това са каузи, посветени на стандартите за околната среда и на социалните стандарти. Разбира се, девалвацията на валутите остава на дневен ред.
Georgios Papastamkos
от името на групата PPE-DE. - (EL) Гжо Председател, текстилът и облеклото са предимно глобализиран сектор на икономиката, характеризиращ се с непрестанни промени по отношение на мястото на производство и постоянно преструктуриране и приспособяване към нови ситуации, като например либерализацията на международната търговия. За много държавичленки на Европейския съюз, включително Гърция, този сектор е важен източник на износни стоки и заетост. Въпреки това значителният брой местещи се производствени звена и постоянното намаляване на заетостта започват да придобиват заплашителни размери. В допълнение към структурните проблеми, силното несъответствие между вносните тарифи на Европейския съюз, от една страна, и тези на найважните му конкуренти, от друга, има отрицателен ефект. Комисар, говорим за сектор, който представя изключително висок процент от всички конфискации на пиратски продукти по границите на Европейския съюз - процент, който постоянно се покачва. В такъв случай смятам предложението да се създаде европейски наблюдателен пункт за пиратски стоки, за добра идея, тъй като по този начин можем да постигнем подобра координация между компетентните органи, държавите-членки и службите на Комисията, както и условия за ефективно сътрудничество с частния сектор. Мисля, че трябва да приемем разпоредби относно етикета "произведено в", които ще помогнат да опазим условията на честна конкуренция и защита на потребителя. Установяването на поефективни правила за произход е важно от гледна точка на приложението на тарифните квоти в схемата на общите тарифни преференции и регионалните споразумения. Длъжни сме да създадем нова мрежа от взаимоотношения на сътрудничество между агенциите, които имат промишлена и регионална политика, и ангажираност, и ефективно да подкрепяме европейските предприятия, особено малките и средните предприятия, така че да могат да поддържат и подобряват конкурентната си специализация. Имам предвид производството на продукти с висока добавена стойност по отношение на качество и дизайн, иновация и употребата на нови технологии.
Rovana Plumb
Бихме желали да ви благодарим за отговорите на устните въпроси. Искам да подчертая, че, както е добре известно, текстилният сектор има особено важен принос за БВП на всички държави-членки, включително Румъния. Добре ни е известно, че този сектор създава нови работни места, особено за работната сила от женски пол. Съгласна съм и подкрепям мерките, които предлагате тук, защото след като сме наясно колко е важна търговията в настоящата икономическа криза, трябва да осъзнаем и колко са важни мерките, които трябва да предприемем, за да защитим работните места.
Като се има предвид, че общата система за наблюдение на вноса на текстил от Китай беше прекратена в края на миналата година, която, разбирам, е била важен инструмент за мониторинг на пазара, искам да предложа на Комисията да отдаде поголяма важност не само на текстилния сектор, но също и на други чувствителни промишлени сектори, като стоманения, химическия и машинния. Бих искала също да предложа на Европейската комисия периодично да представя проучвания на въздействието, статистически данни или други елементи и подходящи инструменти за тези сектори. Бих искала още веднъж да приветствам мерките, които предложихте, по отношение на достъпа, свободната търговия, фондовете и околната среда.
Gianluca Susta
Гжо Председател, госпожи и господа, несъмнено сме изправени пред изключително сериозна криза в промишлеността и европейската текстилна промишленост не може да избегне тази криза, която също е следствие от финансовата криза.
Ясно е, че намалените потребителски разходи дават отражение върху европейските водещи продукти, включително и тези от моята страна Италия, в сектор, който е понесъл загубата на 350 000 работни места и 5 % от дружествата, както посочи председателят на Комисията по международна търговия.
Обаче към момента смятам, че този сектор, както и други индустриални сектори, се нуждае не толкова от финансова подкрепа, колкото от правила, има нужда, както вече беше отбелязано, от пълна реципрочност. Докато е разбираемо при развиващите се страни да има склонност към действително отваряне на пазара, за да се насърчи развитието на тези страни и по този начин и създаването на нови пазари, много помалко разбираема е липсата на реципрочност относно законодателните и тарифните бариери по отношение на найразвитите страни: Съединените щати, Канада, Австралия и Япония.
Тази е причината определени фундаментални въпроси - по които вярвам, че съществува ангажираност повече на теория, отколкото на практика - като въпроса за отбелязване на произхода, трябва отново да станат основния фокус на внимание за Комисията и Съвета. Европа се нуждае от нови правила, но също така се нуждае от реципрочност и повишени усилия в борбата с фалшификациите и пиратството, както и да предприеме реални действия по отношение на антидъмпинговите мерки и найвече, да одобри разпоредбите по отбелязването на произхода.
Разбирате ли, Комисар, ако участваме в боксов мач и едната ни ръка е вързана отзад, не можем да спечелим. Също така искам да повторя, че това е проблем, който засяга и Съединените щати, и нас, а не само Китай и Индия. Те имат правила за проследяване, които налагат и върху нашите продукти, но ние нямаме такива. Ето защо това се оказва основен въпрос, по отношение на когото смятам, че инициативата на Комисията трябва да се разгърне много повече, отколкото в миналото, понеже сме виждали, че когато Комисията иска, може да убеди дори и тези, които са против, какъвто беше случаят с въпроса за околната среда.
В заключение, виждам, че има мерки, които са скъпоструващи и такива, които са не толкова скъпи, но скъпите са част от пакет, предназначен да се бори с кризата, който скоро ще бъде пуснат в действие. Те включват Европейския фонд за приспособяване към глобализацията, отпускането на повече кредити, за да се насърчат инвестициите и да се засили капитализацията на малките и средните предприятия, повече парични средства за проучвания за текстилната технологична платформа, както и поголяма подкрепа при износа на малките и средните предприятия. Не толкова скъпите мерки са именно регламентирането на отбелязването на произхода, защитата на интелектуалната собственост, анти-дъмпинга и борбата срещу фалшификациите. Ако можем да придвижим напред тези скъпи и не толкова скъпи мерки, вярвам, че ще помогнем на икономиката в Европа, без да променяме правилата за конкуренция и без да стигаме до неопротекционизъм.
Pedro Guerreiro
Като резултат от други инициативи, предложихме на Комисията по международна търговия на Европейския парламент да бъде повдигнат устен въпрос с разискване в пленарната зала по производството и заетостта в сектора на текстила и облеклото в различни държави-членки на Европейския съюз, защото считаме това за належащ и съществен въпрос.
Предложихме също това разискване да включва и участието на Съвета и да бъде приключено с резолюция от този Парламент, но тези предложения не получиха подкрепата на други парламентарни групи.
Измина повече от година от разискването, проведено в този Парламент на 12 декември 2007 г. Тогава предупредихме, че ако не бъдат предприети мерки в защита на производството и заетостта в сектора на текстила и облеклото, ще продължим да сме свидетели на бавната агония и разрушение на голяма част от този стратегически сектор. Оттогава, както се е случвало и преди, хиляди работни места бяха загубени и безброй компании бяха затворени, като само през последните две години 350 000 работни места и 5 % от дружествата бяха заличени.
Чудим се, с това ли твърди, че се конкурира Европейската комисия чрез реструктурирането. Оттогава, какъвто беше и случаят преди това, работниците продължават да са изправени пред безработица - често без заплащане на дължимата им компенсация или неизплатена заплата - пред засилена експлоатация, пред повече несигурност, пред забавяне на заплатите и пред нерегламентирано работно време.
Определени причини и хора са отговорни за тази ситуация, като тези, които подкрепят либерализацията на търговията с текстил и облекло и преместването на производството с цел максимална печалба, като по този начин изправят голяма част от сектора срещу конкуренция, основаваща се на двойни стандарти, предопределени от самото начало.
Изправен пред тази ситуация, Европейският съюз или се прави, че не чува, или предприема смекчени мерки, които далеч не водят до решение на проблемите и нуждите на сектора. Европейската комисия не смята промишлеността на текстила и облеклото за специална, както твърди, за разлика от други сектори. Едновременно със спешните мерки, които е нужно да бъдат предприети от всяка държава-членка, Европейският съюз също има задължението да предостави отговор на тежките проблеми, с които този сектор се сблъсква.
Комисар, кога ще бъдат приложени задължаващите правила за поставянето на етикети за произход, заедно с приемането на разпоредбите за "произведено в", например? Кога ще бъдат приложени към вносните стоки същите изисквания за безопасност и защита на потребителя, каквито има за продуктите, произведени в Европейския съюз? Как Европейският съюз ще продължи да наблюдава в реално време тенденциите във вноса и митническите инспекции и контрол, като държи сектора напълно информиран и търси защитни клаузи, когато това е необходимо? Как ще използва финансовата рамка за 2007-2013, включително така наречения Европейски фонд за присъединяване към глобализацията, за да насърчи производството и заетостта в сектора на текстила и облеклото, и поспециално в малките и средните предприятия, засегнати от либерализацията? Кога ще има политика за валутен и международен обмен, която не наказва износа на стоки на определени държавичленки? Кога ще бъде създадена програмата на Общността, предложена от Парламента, и кога ще бъдат освободени от блокиране финансовите ресурси за модернизиране и подпомагане на сектора и за разнообразяване на промишлената дейност, особено насочените към найнепривилегированите региони, които зависят от програмата?
Tokia Saïfi
- (FR) Гжо Председател, европейският сектор на текстила и облеклото е сектор, който понесе сериозни удари през последните няколко години от пагубните последици на глобализацията.
Днес, въпреки няколко все още болезнени рани в някои европейски райони, този сектор успя да промени посоката си, не на последно място чрез развитието на технологични иновации в текстилната промишленост.
Но нека не подриваме способността на тази промишленост за възстановяване, поради небрежност и немарливост. Наистина Европейският съюз трябва да запази политическата си воля за създаването на единна конкурентна рамка за бизнеса, като не изоставя бдителността си и предприема практични и ефективни действия, когато това е необходимо.
За да направи това Съюзът, Комисар, трябва да продължите да наблюдавате статистическите данни от митниците за вносните стоки, пристигащи от Китай, и да държите сектора в течение относно последните събития. Трябва да следим нещата отблизо и да бъдем готови да реагираме. Европейският съюз разполага с нужните средства да постигне това: инструментите за защита на търговията са идеален пример за това. Затова ще продължа да повтарям твърдението си, че една защитаваща Европа, не е протекционистка Европа.
Но днес опасението ми, Комисар, се основава на безпрецедентното увеличение в конфискациите на фалшифицирани текстилни и кожени изделия, изделия, които са наситени с азобагрила или никел, които излагат безопасността и здравето на европейските потребители на голям риск. Това явление, както се досещате, няма да си отиде с икономическата криза, в която се намираме в момента.
Затова ви призовавам да работим с държавитечленки, за да въведем колкото може побързо четиригодишния план за действие за борба с фалшификациите и пиратството, със създаването на европейски наблюдателен пункт за фалшификации и затягането на европейската митническа система.
Да направим задължително отбелязването на произхода на стоките, идващи от трети страни, да хармонизираме процедурите за контрол на митниците, да наказваме нарушенията на интелектуалната собственост чрез образуване на съдебно производство - това са битките, които трябва да водим заради нашия бизнес, нашите работни места и гражданите на Европа.
Francisco Assis
(PT) Гжо Председател, Комисар, това е конкретен случай, при който разграничението, което направихме неотдавна в предишното разискване, между защита и протекционизъм, се отнася в пълна степен.
Трябва да кажем "не" на протекционизма, който води до бедност, но защитата с цел да се опазят основните права на европейците, е абсолютно необходима. Секторът е изключително важен за различни европейски райони и страни, както и за района, от който съм аз, Северна Португалия. Той е от критична важност за регионалната икономика. Това е сектор, който беше особено изложен на процеса на глобализация. По време на сериозна финансова криза, като настоящата, за този сектор настъпиха много тежки времена.
Европейският съюз и държавите-членки трябва да обърнат повече внимание на текстилната промишленост, като се спрат както на защитни, така и на агресивни мерки. Защитните мерки са свързани с употребата на всички механизми и инструменти за защита на търговията, които са на наше разположение. Също така включват поддържането на политически диалог с нашите основни партньори, за да се борим със ситуации на действителен валутен протекционизъм и ситуации, които заплашват законните интереси на европейските производители. Защитата на европейските производители, работодатели и работници е защита на европейските граждани, както и защита на европейските потребители. Трябва да осъзнаем това веднъж и завинаги.
В същото време, трябва да използваме тези защитни мерки в съответствие с едни толкова прости принципи, като тези, които бяха изложени тук: принципът на реципрочност и принципът на постоянна борба срещу нелоялната конкуренция. Ние не искаме поспециално отношение от Европейския съюз към найзасегнатите райони в ЕС. Ние просто искаме да има правила и тези правила да се основават на основните принципи на реципрочността. Но докато Европейският съюз и неговите държави-членки не трябва да се колебаят да се борят за инструментите за защита на търговията, които се оказват найподходящите за прилагане във всеки един момент, също така трябва да развием и агресивни политики и мерки. Това всъщност вече се случва по отношение на модернизацията на сектора, както и в областта на развитието на човешките ресурси, инвестициите в професионално обучение, технологичната модернизация и развитието на районите.
Има райони, един от които, както споменах, ми е добре познат и това е районът Северна Португалия, които са изправени пред наистина трагични ситуации и е необходимо да им се опълчим лице в лице.
DanutBudreikait
(LT) През тази година има вероятност да бъдат изгубени до 50 % от работните места в Литва. Над 20 000 работници може да останат безработни. Това няма да бъде просто последица от икономическата и финансова криза. Текстилната промишленост трябва да устои на неравните условия на конкуренция и да приложи повисоки производствени, работни, хигиенични и екологични стандарти. Много е трудно да се състезаваме със субсидираното производство на Китай, заради неустойчивия обменен курс, банковите политики за отпускане на заеми, липсата на амортизационни изчисления и данъчна политика. Освен това, Китай и други страни постоянно вдигат бариерите за достъп до пазара, което се отразява на продуктите от ЕС. Какво мисли Комисията за ситуация, в която цената на китайски продукт е пониска от стойността на материалите, използвани за производството му? Какви действия смята да предприеме Комисията, за да възстанови равните конкурентни условия, така наречената равностойна конкурентна среда? Също така искам да бъдат предоставени конкретни факти, показващи как отделът по поддръжка на клиенти, създаден от Комисията, за да подпомага малките и средните предприятия, помага на текстилната промишленост да започне разследвания относно прилагането на мерки за защита на пазара при явни случаи на нечестна конкуренция. За ваша информация, производителите на лен се опитват от две години да започнат антидъмпингов съдебен процес срещу ленените платове от китайски произход, но досега не успяват, тъй като Комисията не им оказва никаква подкрепа. Какво предлага Комисията да правят текстилните производители?
Ivo Belet
(NL) Комисар, преди малко казахте, че като цяло положението с вноса на текстил от Китай през 2008 г. се е оказало по-добро, отколкото сте очаквали. Чувствам, че е мой дълг активно да опровергая вашето твърдение, тъй като цифрите показват съвсем различна картина.
Всъщност, миналата година цените на вноса на текстил от Китай рязко се повишиха. Няма съмнение, че ако погледнем тениските, панталоните, роклите и пуловерите, с други думи уязвимите категории изделия, вноса почти се е удвоил само в рамките на една година и това очевидно е причина за притеснение. Това означава, че системата за наблюдение, която имаме на място, не е работила през цялото това време. Както всички знаем, системата за двоен контрол вече не се прилага. Това положение, гжо Ashton, е неизгодно, тъй като няма реални санкции, които да можем да приложим; нямаме влияние.
Както каза предишният оратор, цифрите също сочат, че има нещо съвсем грешно в цените на тези обемни вносове на китайски текстилни изделия. Цените паднаха с приблизително една трета и този спад не може да бъде приписан само на разликата в обменния курс на валутите. Освен това, Комисар, производствените разходи в Китай отново са се увеличили рязко през последната година, което говори че тези цени практически са дъмпингови цени. Разчитаме на вас да не позволите това да остане неоспорено. Както гжа Wortmann-Kool отбеляза по-рано, през последните две години бяха изгубени 350 000 работни места. До голяма степен това е резултат от нелоялната конкуренция и ние трябва да формулираме отговор на това положение.
Това не е единственото основание за безпокойство, Комисар. Както знаете, в настоящата обстановка е много трудно да се получи застраховане на кредитите и това оказва пряк, гибелен ефект върху износа. Френското правителство вече разви система за допълнително застраховане на кредитите в шивашкия и текстилния сектор. Струва си да се обсъди дали можем да препоръчаме тази система и да я рационализираме на европейско равнище. Не предлагам хармонизиране, а да се опитаме да предприемем инициативи на място на европейско равнище, за да насърчим в известна степен френската система. Можете ли да поемете ангажимента, използвайки правомощията, които притежавате, да приложите инициативите в това отношение? Тези инициативи не трябва да струват нищо. Това е въпрос единствено на политическа воля и координация.
Martí Grau i Segú
(ES) Гжо Председател, Комисар, както наскоро станахме свидетели, текстилният сектор страда от сериозна криза, която доведе до голям брой прекратявания на дейността, пренасочвания и уволнения, поконкретно в регионите, специализирани в тази промишленост
С оглед на настоящата икономическа криза, Европейската комисия следва да действа възможно най-бързо съвместно с държавите-членки, за да намали социално-икономическите ефекти от това преструктуриране. Тези промени бяха особено драматични за засегнатите региони и семейства.
Смятам че на работниците в текстилния и шивашкия сектор следва да им бъде оказана помощ и че следва да бъдат изготвени социални мерки под формата на планове, за да се помогне на дружествата, които подлежат на преструктуриране и понастоящем се намират в много трудно положение. Желателно е да се насочи съществена част от Европейския фонд за приспособяване към глобализацията, за преструктуриране и повторно обучение в текстилния сектор, по-конкретно за малките и средните предприятия, които съставляват мнозинството в сектора в Европейския съюз. Малките и средните предприятия пострадаха в значителна степен от ефектите на либерализацията на пазара.
Освен това трябва да бъде възстановена системата за контрол на износа, най-вече по отношение на вноса от Китай, поради неговия обем. Не става въпрос да се насърчат търговските бариери. По-скоро е въпрос на компенсиране на отрицателните въздействия от тази значителна промяна. Не трябва да забравяме, че Европейският съюз е вторият по големина в света износител на текстилни и шивашки изделия, което изисква да се гарантира оптимален достъп до пазарите на третите страни. Това е важно за бъдещето на текстилната и шивашката промишленост в Европейския съюз и по-специално на малките и средните предприятия.
Всичко това, разбира се, трябва да се извърши, като се гарантира лоялна конкуренция въз основа на насърчаване на социалните и екологичните стандарти в тези страни. С оглед на това, осигуряването на точна информация за потребителите, например регламентът, с който се налага етикетиране на продуктите с "произведено в", който, както знаем, не беше приложен, би бил изключително полезен, като се вземе предвид, че това би означавало внесените продукти да бъдат предмет на същите изисквания за безопасност и защита на потребителя, които важат за продуктите, произведени в рамките на Европейския съюз.
Elisa Ferreira
(PT) Гжо Председател, Комисар, ще се опитам да поставя въпросите много накратко. Първо бих коментирала въпроса за специалния механизъм за наблюдение на текстилните изделия в Европейския съюз, който завърши, както бе споменато, на 31 декември 2008 г. Това, което липсва, Комисар, е точно и редовно публикуване на статистически данни за вноса, износа и цените, както се прави в Съединените щати. Липсата на тези данни пречи на Европейския съюз да реагира на нелоялните практики, а и самата Комисия не е в състояние да определи своята стратегия. Ще ви помоля да обърнете внимание на това, както вече направиха други държави-членки.
Второ, производството в рамките на Европейския съюз все повече изисква съблюдаване на разпоредбите относно безопасността, социалните разпоредби и екологичните стандарти. Регламентът относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH) например, е съвсем скорошна инициатива, която създава дори повече изисквания за нас.
Важно е Комисията да има ясна стратегия, която да е видима и да може да бъде наблюдавана, за да може внесените продукти да бъдат обект на същите изисквания. По какъв начин тези аспекти биват надлежно гарантирани в настоящите споразумения за свободна търговия? Като например етикетирането с "произведено в", наистина ли това ще помогне да се реши проблема?
Трето, Европейският съюз пусна в действие план за икономическо възстановяване, за да се бори с настоящата криза. Каква роля ще изиграе търговската политика в този контекст? Какво ще предприеме Комисията през времето, когато редица други страни, като Китай, се готвят да въведат неограничен брой нетарифни бариери, така че европейския ни внос да не може да достигне китайските пазари? Какво предложение има тя по отношение на осъвременяването и адаптирането на Фонда за приспособяване към глобализацията, както и относно помощта, достъпна в рамките на Структурните фондове, за да подобри настоящото положение на европейската текстилна индустрия?
Накрая, възможно ли е кризата, през която минаваме, да накара Комисията да осъзнае разрушителното въздействие върху европейската икономика на едно надценено евро? Как може Комисията да повиши осведомеността - вече приключвам - сред комисарите си и юридическите лица, които се занимават с европейската парична политика по отношение на възстановяване на равновесието...
(Председателят отне думата на оратора)
Paul Rübig
(DE) Гжо Председател, Комисар, госпожи и господа, какво бихте направили, за да ускорите отварянето на китайските и индийските пазари? Основното нещо, разбира се, е да сме имаме възможност да изнасяме продуктите си в тези страни. Изключително много европейски страни инвестираха в Китай, като построиха или придобиха заводи там. Затова найголемият приоритет трябва да бъде един поотворен пазар. Какъв ще е обхватът на действията ви - в сътрудничество с комисар Kovács при необходимост - за да осигурите на текстилната промишленост данъчни стимули, като по-кратки периоди на амортизация с оглед на насърчаване на кредитоспособността на компаниите? Това, естествено, ще помогне да се запазят и работните места. Когато в бъдеще се приложи споразумението от Базел II, ще са необходими структури на място, които да служат за увеличаване на кредитоспособността на компаниите.
Zbigniew Zaleski
(PL) Комисар, не е изненада, че искам да изразя силна подкрепа за възгледите на нашите колеги, които казват че малките ни предприятия следва да бъдат защитени от пускането на пазара на нискокачествени стоки, на имитирани и пиратски стоки. Спомням си, че представителите на Асоциацията на производителите от Тоскана поискаха от нас по време на визитата си да признаем факта, че те не се нуждаят от защита, а от ясно потвърждение, че знака "произведено в Италия" ще се вижда само на техните италиански продукти.
Сега бих искал да добавя нещо и да информирам Комисаря че всъщност тя има трудната задача да реши една конкретна дилема. От една страна, потребителите, естествено, искат да купуват поевтини продукти, с други думи на ниска цена, независимо дали продуктите идват от Китай, или от другаде, а от друга страна, те трябва да са наясно, че това би коствало работните места на техните собствени съграждани. Може би една кампания, предупреждаваща хората за това ще помогне, тъй като някой ще подкрепи намирането на разрешение на тази дилема, като отправи въпроси и направи предложения, които да срещнат подкрепа в обществото. Тъй като става въпрос за потребителя, а не само за Комисията.
Miloslav Ransdorf
(CS) Благодаря ви, гжо Председател, имам още една малка забележка относно цялата сложна тема за текстилната промишленост и въздействието на глобализацията върху нея. Смятам, че вероятно би било грешно просто да приложим защитни мерки. Най-важният аспект е да се повиши нивото на технологиите и качеството на продукцията в Европа, както и да се придвижи европейската текстилна промишленост напред чрез пренасочване на структурите й в областта на специализираните изделия и към ниво на качеството, каквото не може да се постигне от азиатската конкуренция. Това е постижима възможност и някои европейски дружества вече поеха по този път, създавайки нови пазарни единици, където като цяло се чувстват сигурни. Смятам, че подобни усилия следва да се полагат в европейски мащаб и изискват добре обмислено разбиране.
Председател
Комисар, преди всичко искам да изразя своето задоволство от това, че ви виждам отново тук в тази зала.
Catherine Ashton
член на Комисията. - (EN) Гжо Председател, нека отговоря на някои от изразените мнения досега. Редица колеги - гн Papastamkos, гн Susta, гца Ferreira, гн Grau i Segú и гн Zaleski - говориха за предложението за етикетирането с "произведено в". Смятам, че предложението на Комисията е разумно и следва да бъде прието, тъй като е в интерес на бизнеса. Въпреки това, както колегите знаят, все още нямам мнозинство в Съвета и всяка помощ от тяхна страна ще е изключително полезна за установяването на това мнозинство.
Редица колеги - гн Susta, гжа Saïfi, гн Assis поспециално - и гжа Budreikaitговориха за инструментите за търговска защита и за значението на това да сме сигурни, че оперираме с ефективни механизми. В изслушването поех ангажимента да гарантирам, че ще работя в тази насока и че продължавам да го правя.
Относно интелектуалната собственост е важно да имаме план за действие и аз възнамерявам да се заема с това. Също така искам да говоря за една поконкретна точка относно информационното бюро и малките предприятия. Това бюро е специално предназначено да помага на малките предприятия да се справят с проблеми, свързани със защитата. Изразявам своята благодарност. Ако уважаемите колеги се нуждаят от повече информация или проявяват загриженост по този въпрос, те са добре дошли да се свържат с мен.
"Защита, а не протекционизъм" е наистина тематичен въпрос за обсъжданията. Бих искал само да отбележа - може би по-специално на гжа Plumb и гн Ransdorf - че това са съществени разлики. Много е важно да се борим с протекционизма; важно е да се уверим, че осигуряваме на нашата промишленост възможността да бъде конкурентоспособна и да може да осъществява търговия в бъдеще.
Бяха представени редица интересни идеи, като оценки на въздействието за промишлеността и аз ще ги предам на моя колега Günter Verheugen. Той разбира добре значението на събирането на данни и статистики, но аз ще се уверя, че той ще изслуша опасенията, които повдигнахте. Трябва да разгледаме всички инициативи, които са представени, а също и начина на процедиране с достъпа до пазарите, както бе споменато. Бих искал да кажа на гн Guerreiro, че изцяло приемам стратегическото значение на текстилната и шивашката промишленост, и на значението й за обсъждането, която проведохме относно процеса на ускоряване във връзка с пазарите.
Последната ми забележка е адресирана към гн Rübig: ще ми е трудно да ви кажа за една минута как трябва да ускорим отварянето на пазарите на Индия и Китай, но с удоволствие бих обсъдил това с вас, когато ви е удобно.
Председател
Разискването приключи.
Писмени декларации (член 142)
Czesław Adam Siekierski  
Вносът на евтини текстилни изделия от Китай в Европа е проблем, който наскоро се задълбочи в резултат на постепенното либерализиране на световната търговия. Китайската текстилна промишленост, която разполага с милиони евтина работна ръка, има очевидно предимство пред европейските производители, които специализират главно в маркови продукти. Що се отнася до прогресивното изместване на местното производство от по-конкурентноспособния в ценово отношение внос от Китай, можем да видим отрицателните социални въздействия, засягащи в особена степен тези региони, които от векове специализират в производството на дрехи. Тъй като понастоящем се борим с една от най-сериозните икономически кризи в историята, заплахата от обедняване на големи области в Общността е дори по-голяма.
Неконтролираният наплив на евтини дрехи от Азия разкрива също и проблема с фалшифицирането на маркови продукти, което още повече отслабва позицията на европейските производители и излага потребителите на сериозни рискове, свързани с ниското качество на вносните продукти.
Не трябва да има съмнение, че в резултат на изтичането на срока на споразумението за двустранно наблюдение в края на 2008 г., трябва да се предприеме незабавно действие, за да се удължи прилагането на тази система. Желателно е също да се създаде група на високо равнище в рамките на ЕС, чиято функция би била да наблюдава наплива на китайски текстилни изделия и да инспектира тяхното качество. Като се вземе предвид, че в условията на икономическа рецесия защитата на работните места следва да получи специално внимание от правителствата на държавите-членки и от Комисията, призовавам да бъде даден приоритетен статут на проблема със защитата на европейския текстилен пазар .

{'language': 'bg'}