Tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse būtiniausi reikalavimai (nauja redakcija) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - S. Guillaume pranešimas Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse būtiniausių reikalavimų (nauja redakcija) - C7-0248/2009 -.
Sylvie Guillaume
Pone pirmininke, ponios ir ponai, šią savaitę bus įveiktas pirmasis prieglobsčio tvarkos direktyvos naujos redakcijos rengimo etapas. Iš tiesų, mūsų Parlamentas trečiadienį turės paskelbti savo verdiktą dėl persvarstyto Komisijos pasiūlymo dėl bendrosios pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos.
Ši Europos Parlamento nuomonlabai svarbi dialogui, kuris ateinančiais mėnesiais bus vedamas su Taryba dėl teksto, kuris, mano nuomone, yra kertinis prieglobsčio paketo akmuo ir dėl kurio - gaila - diskusijos Taryboje nevyksta. Ją bus galima panaudoti kaip pagrindą naujai šios direktyvos versijai, o tai, tikiuosi, padės mums laikytis 2012 m. galutinio termino bendrosioms prieglobsčio taisyklėms įgyvendinti.
Balsavimas dėl šio pranešimo sutampa su JTVPK tyrimo dėl 44 pramoninių šalių paskelbimu praeitą savaitę. Iš tyrimo matyti, kad, priešingai populiariai nuomonei, prieglobsčio prašytojų skaičius turtingose šalyse per 10 metų sumažėjo iš viso 40 proc., o per vienus metus - 5 proc. Remdamiesi tokiais duomenimis, turime ištyrinėti pagrindines šio sumažėjimo priežastis. Ar tai vyksta dėl to, kad yra mažiau tai skatinančių veiksnių, ar dėl griežtesnės migracijos kontrolės kai kuriose šalyse?
Iš tos ataskaitos taip pat matyti, kad besivystančios šalys šiandien prisiima didžiąją atsakomybės dėl prieglobsčio dalį, netgi jei jos nebūtinai turi visus išteklius tam daryti. Todėl Europa turi prisiimti sąžiningai jai priklausančią dalį ir tam ji turi patvirtinti aiškias taisykles. Tai grąžina mane prie šio teksto dėl prieglobsčio tvarkos ir prie pagrindinių uždavinių. Ši direktyva dažnai vadinama blogiausių nacionalinių praktikų katalogu ir turi du pagrindinius trūkumus: ja nepakankamai ginamos prieglobsčio prašytojų teisės ir ją taikant atsiranda pagrindiniai skirtumai sąlygų sudarymo valstybėse narėse požiūriu.
Iš tikrųjų, skirtingos prieglobsčio sistemos Europoje vis dar smarkiai skiriasi. Paimkime tik du pavyzdžius: 2009 m. teigiamų sprendimų pirmojoje instancijoje valstybėse narėse procentindalis svyravo nuo 65 proc. iki mažiau nei 1 proc. Terminas, numatytas skundui dėl neigiamo sprendimo pirmojoje instancijoje paduoti, svyravo nuo dviejų iki 30 dienų. Yra dar daugybskirtumų tarp valstybių narių - kalbant ir apie paspartintos tvarkos pagrindą, ir apie galimybę rengti asmeninius pokalbius ar taikyti veiksmingas gynimo priemones.
Tiesą sakant, tokie skirtumai nedera su bendra Europos prieglobsčio sistema, kuri turėtų užtikrinti vienodą apsaugą visoje ES. Jie taip pat prieštarauja vienam iš pagrindinių Dublino II reglamento, grindžiamo prielaida, kad valstybių narių prieglobsčio sistemos yra panašios, principų. Todėl labai svarbu suderinti teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad galiausiai būtų taikoma sąžininga, prieinama, saugi ir veiksminga tvarka.
Norėčiau dar kartą atsakyti į kai kuriuos šį tekstą peikusių asmenų, kuriems ši direktyva galiausiai reiškia ne ką daugiau nei sąnaudų ir piktnaudžiavimo padidėjimą, teiginius, nes manau, kad jie neteisūs.
Reikia pripažinti, kad dėl šių procedūrinių pokyčių per trumpą laiką gali atsirasti išlaidų. Tačiau, jei būtume šiek tiek įžvalgesni, galėtume suprasti, kad iš tikrųjų būtent netinkama tvarka kokybės ir saugumo atžvilgiu šiandien daug kainuoja valstybėms narėms. Savo teiginiui pagrįsti norėčiau paminėti du rodiklius: labai didelis skundų skaičius ir to lemiamas procedūrų ilgumas.
Taip pat norėčiau, kad atsitrauktume nuo juodai baltos prieglobsčio sąvokos, pagal kurią jis teskatina piktnaudžiauti. Atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis sprendžiami imigracijos klausimai, privaloma ginti prieglobstį kaip pagrindinę teisę. Be to, jei labiausiai slapukaujantys EP nariai kažką panaikins padėties arabų pasaulyje atžvilgiu, tai bus faktas, kad Europos Sąjungai tenka atsakomybsuteikti tinkamą apsaugą persekiojimo aukoms.
Todėl palaikau Komisijos požiūrį, kuriuo siekiama pagerinti tvarką pirmosios instancijos įtaigose - veiksmų spartinimas - kadangi kokybiški sprendimai pirmojoje instancijoje bus ypač naudingi persekiojimo aukoms, kiek jie suteiks kompetentingoms institucijoms galimybę pateikti pagrįstus sprendimus, lengviau pagrįsti neigiamus sprendimus ir taip sumažinti riziką, kad šiuos sprendimus panaikins apeliacininstancija, lengviau nustatyti, ar prašymai yra nepagrįsti ir ar jie pateikti piktnaudžiaujant, taip pat sumažinti valstybių narių priėmimo ir procedūrines išlaidas, kartu paremiant jų pastangas išsiųsti prieglobsčio prašytojus, kurių prašymai buvo tikrai atmesti.
Galiausiai, turėčiau pasakyti keletą žodžių apie kai kuriuos pagrindinius punktus, kurie suteiks mums galimybę - tikiuosi - imtis tolesnių veiksmų dėl šio pranešimo. Pirmiausia, teisį laisvą teisinę pagalbą pirmojoje instancijoje, mano nuomone, yra labai svarbi garantija kalbant apie sprendimų kokybės gerinimą. Antra, bus labiau atsižvelgta į pažeidžiamus prašymų teikėjus - žmonių grupę, kurių interesų dabartinėje direktyvoje visiškai nepaisoma.
Trečiasis uždavinys - nustatyti didesnių užmojų prašymų pateikimo terminą, kad būtų sustiprinta teisį veiksmingas gynimo priemones ir suteiktos didesnės garantijos paspartintos tvarkos atveju, ypač dėl jų pagrindimo sumažinimo ar deramo termino nustatymo. Kalbant apie saugių šalių sąvoką, raginame patvirtinti bendrą Europos sąrašą pagal įprastą teisėkūros procedūrą, kaip 2008 m. rekomendavo Teisingumo Teismas.
Pabaigoje - galutinis šio pranešimo patvirtinimas turėtų būti stiprus Parlamento ženklas Tarybai ir Komisijai. Mano manymu, Parlamento ribos nustatytos ir karteliškelta: mes siekiame didesnio apsaugos reikalavimų suderinimo ir turėtume tuo džiaugtis, ponios ir ponai.
(Plojimai)
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone pirmininke, balsavimas dėl Prieglobsčio tvarkos direktyvos šią savaitę yra labai svarbus. Tai bus labai svarbus žingsnis siekiant užbaigti antrą bendrosios prieglobsčio sistemos etapą iki 2012 m., laikantis ES įsipareigojimų pagal Stokholmo programą. Norėčiau padėkoti pranešėjai Silvie Guillaume už jos išskirtinį atsidavimą šiam dokumentui ir už gerą mūsų bendradarbiavimą. Ponia, jūs pademonstravote didelį lankstumą ir puikų supratimą apie prieglobsčio prašytojų poreikius ir apie nacionalinėms administracijoms kylančius iššūkius.
Nauja Prieglobsčio tvarkos direktyva bus kertinis Bendrosios Europos prieglobsčio sistemos akmuo. Kaip jūs ir sakėte, ponia, prieglobsčio prašytojams turi būti sudaromos tokios pačios sąlygos, kad ir kurioje Europos Sąjungos vietoje jie prašytų prieglobsčio. Šiandien žinome, kad yra daug skirtumų, o tai, žinoma, labai keista toje pačioje Europos Sąjungoje, kurioje galioja tos pačios konvencijos ir tos pačios Europos vertybės.
Labai svarbu, kad bendra tvarka būtų sąžininga ir veiksminga. Ji turi padėti išvengti piktnaudžiavimo prieglobsčio sistema, bet visapusiškai laikytis pagrindinių teisių. Esu giliai įsitikinusi, kad šių tikslų galima pasiekti, tačiau tik tuomet, jei bendrosiomis taisyklėmis bus užtikrinama, kad prieglobsčio institucijose visoje Europos Sąjungoje būtų priimami vienodai aukšto lygio sprendimai. Komisijos pasiūlymas parengtas siekiant šio tikslo ir džiaugdamasi pažymiu, kad S. Guillaume apskritai palaiko šį pasiūlymą, taip pat jis palaikomas Piliečių laisvių komiteto pranešime.
Daugeliu pakeitimų pranešimo projekte iš esmės padidinamas prieglobsčio prašytojams suteikiamų garantijų lygis, ypač kalbant apie nepilnamečius. Kai kuriais pakeitimais taip pat siekiama suteikti daugiau lankstumo valstybėms narėms, nustatant tam tikrą pagrindą paspartintoms procedūroms. Manau, kad pakeitimas dėl saugios šalies sąvokų yra labai plataus užmojo. Tai labai pertvarkytų valstybėse narėse galiojančias taisykles ir pakeistų praktiką. Taip pat atkreipiu dėmesį į kompromisinius pakeitimus dėl nemokamos teisinės pagalbos. Tai iš tikrųjų galėtų padėti išspręsti keblų teisinį klausimą, kurį minėjo kelios valstybės narės.
Kaip žinote, Komisija šiuo metu rengia pakeistą pasiūlymą dėl šios direktyvos, siekiant paspartinti vilkinamas derybas Taryboje. Balsavimas, kurį surengsite rytoj arba trečiadienį, yra strateginis kriterijus derybose. Komisija rengdama pakeistą pasiūlymą kruopščiai apsvarstys visus Parlamento pakeitimus. Nekantrauju dirbti su nariais dėl šio ir kitų pasiūlymų.
Monika Hohlmeier
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, visų pirma, norėčiau nuoširdžiai padėkoti už daugybę pokalbių, kuriuos galėjome surengti su pranešėja, taip pat su Komisijos nare ir šešėliniais pranešėjais. Tai suteikgalimybę tam tikrose srityse pasiekti gerų kompromisų. Kaip ką tik minėjo C. Malmström, tai apima kompromisą dėl nemokamos teisinės pagalbos, ypač ypatingos nepilnamečių apsaugos klausimu. Kiti laimėjimai susiję su tuo, kad turėjome galimybę susitarti dėl to, kurie prašytojai ypač nusipelno apsaugos, ir, kalbėdamiesi tarpusavyje, galėjome prieiti praktišką kompromisą. Be to, taip pat priėjome kompromisą dėl saugių trečiųjų šalių temos.
Tikslas - iš esmės pagerinti administracinių procedūrų kokybę, kad antrosios ir trečiosios instancijos teismuose vyktų mažiau posėdžių, siekiant suteikti prieglobsčio prašytojams, kurie tikrai yra persekiojami, kuo skubesnę ir sistemiškai veiksmingesnę pagalbą ir apsaugą. Labai palaikau tai, kad visose valstybėse narėse būtų nustatyti tinkami būtiniausi reikalavimai. Tačiau, deja, tiek Komisijos tekstas, tiek kai kurie atskiri pakeitimai, kuriais buvo norima tam tikru mastu iš dalies pakeisti Komisijos tekstą, prieštarauja tam, ko siekiama šiuo geru ketinimu. Buvo sudaryta daugybgalimybių atidėti procedūras ar netgi masiškai piktnaudžiauti prieglobsčio teise. Pateiksiu jums keletą to pavyzdžių.
Pavyzdžiui, prašytojas gali pateikti tris nepriimtinus prašymus ir turi teisę tris kartus dalyvauti visoje procedūroje. Tik tada gali būti pradėta paspartinta procedūra. Procedūra negali būti paspartinta, jei asmuo aiškiai nepripažįstamas pabėgėliu pagal Ženevos konvenciją. Šiuo atžvilgiu norėčiau tiesiog paminėti Tuniso atvejį ir taip pat ekonominių migrantų atvejį.
Kitas pavyzdys yra tai, kad paspartinta procedūra taip pat nebus galima, jei iš eilės pateikiamuose prašymuose nėra jokių svarbių naujų duomenų. Tačiau, mano manymu, dar rimtesni yra dingimo atvejai. Jei asmuo neteisėtai dingsta, nebegalima priimti neigiamo sprendimo dėl jo prašymo. Jis turi parašu patvirtinti, kad gavo laišką. Todėl jei prieglobsčio prašytojas tikėtųsi naujienų apie neigiamą sprendimą, jam tereikėtų - jei patvirtintume Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso pateiktą pasiūlymą - atsisakyti priimti laišką arba nebūti laiško įteikimo vietoje. To rezultatas - jis galėtų neribotam laikui pratęsti procedūrą.
Claude Moraes
S&D frakcijos vardu. - Pone pirmininke, sakydamas, kad esame praktiškai ir politiškai labai sunkioje padėtyje, kurioje valstybės narės apie prieglobsčio paketo užbaigimą kalba nuo 1999 m., kalbu savo frakcijos vardu. Jei yra politinbūtinybė, tai ji yra šiandien, kai Šiaurės Afrika - ir Viduržemio jūros regionas - išgyvena krizę.
Kalbėjimas apie naštos pasiskirstymą dabar turėtų paskatinti priimti praktinį ir tikslų pasiūlymą. Savo frakcijos vardu noriu pasakyti, kad Sylvie Guillaume, bendradarbiaudama su visais šešėliniais pranešėjais, kaip sakM. Hohlmeier, parengpasiūlymą, kuris yra ir tikslus, ir veiksmingas, taip pat, kaip sakKomisijos narė, iš tikrųjų yra prieglobsčio paketo kertinis akmuo. Būtent dėl to balsavimas trečiadienį yra toks gyvybiškai svarbus. Jei galėtume surinkti balsų daugumą taip, kaip komitete, galėtume susitarti dėl prieglobsčio paketo užbaigimo pozicijos, kuria būtų atsižvelgiama į daugybę šiam Parlamentui rūpimų ir nerimą keliančių klausimų.
Norėčiau pateikti jums vieną pavyzdį: nagrinėjau pabėgėlių bylas daugybę metų būdamas prieglobsčio teisės specialistas ir žinau, kad geros prieglobsčio procedūros - sąžiningos, teisingos, veiksmingos prieglobsčio procedūros, kuri priimtina daugumoje valstybių narių - priešas yra nepakankamas prieglobsčio bylų nagrinėjimas laikotarpio pradžioje. Tai, jog daugelyje valstybių narių Europos Sąjungoje sprendimų priėmimas yra blogos kokybės, valstybėms narėms sukelia didesnes, o ne mažesnes išlaidas. Taigi, kai valstybės narės kalba apie finansinį poveikį, jos turėtų suprasti, kad sprendimų priėmimo kokybė, tinkamas sprendimas iš pirmo karto, ir užtikrinimas, kad skundų teikimo tvarka veiktų veiksmingai, yra tai, kas padeda taupyti pinigus ir kas yra sąžininga ir teisinga.
Jei yra narių, abejojančių, kad šis pranešimas yra veiksmingas, sąžiningas ir teisingas, jie turėtų labai atidžiai išnagrinėti šias procedūras ir suprasti, kad daug darbo buvo įdėta nagrinėjant, tikėtina, prieštaringus aspektus. Taip pat svarbu pabrėžti, kad diskusijos turi vykti ne tik dėl sąnaudų - jos turi vykti dėl tvarkos suderinimo visoje ES. Akivaizdu, kad valstybėse narėse reikalavimai pernelyg skirtingi. Jei mes ir toliau vykdysime tokio tipo prieglobsčio loteriją, nekreipsime dėmesio į kylančių prieglobsčio rodiklių realijas. Kaip žinome, šie prieglobsčio rodikliai krito daugelį metų. Dabar padėtis daug sudėtingesnė.
Tvarkos direktyvoje pateiktos taisyklės turbūt sudaro sudėtingiausią viso prieglobsčio paketo dalį. Tai, jog tvarka turėtų būti sąžininga ir veiksminga, gali būti gyvybės ar mirties klausimas bėgantiems nuo persekiojimo. Spręsdami žmonių, mūsų šalyse ieškančių apsaugos, klausimus, turime pripažinti savo atsakomybę vykdyti tarptautinius įsipareigojimus.
Todėl noriu pasveikinti pranešėją ir visus šešėlinius pranešėjus už jų pasiaukojančias pastangas siekiant tvirtos pozicijos Parlamente. Pakartokime komitete vykusį balsavimą. Užtikrinkime, kad perduosime tvirtą žinią Komisijai - o svarbiausia valstybėms narėms, - kad šiame Parlamente esame rimtai nusiteikę užbaigti prieglobsčio paketą tokiu būdu, kuris būtų priimtinas daugeliui šiame Parlamente.
Nadja Hirsch
Pone pirmininke, ponia C. Malmström, pirmiausia norėčiau nuoširdžiausiai padėkoti pranešėjui ir šešėliniams pranešėjams. Vyko daug diskusijų. Galiausiai, pasiekėme labai gerų kompromisų, netgi jei visi žinome, kad tai, suprantama, ne visada labai lengva.
Tačiau Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos vardu norėčiau pasakyti, kad bet kuriuo atveju mes vis dar turime tikslą iki 2012 m. sukurti bendrą, visoje ES veikiančią prieglobsčio sistemą. Tai taip pat reiškia, kad dabar turime daryti realią pažangą ir perduoti Tarybai aiškią žinią, kad nenustojome siekti šio tikslo ir kad esame, žinoma, pasirengę dalyvauti derybose. Tai savaime suprantama. Tačiau aš taip pat manau, kad turime aiškiai išdėstyti, kad, be visa kita, norime turėti bendrą prieglobsčio sistemą. Kaip jau buvo minėta, nepriimtina, jog tai yra beveik kaip loterija, atsižvelgiant į tai, kur prieglobsčio prašytojas pateikia prašymą.
Nepriimtina, kad kiekviena valstybnarturi savo nacionalinį saugios trečiosios šalies kriterijų sąrašą - ir šiuo atžvilgiu džiaugiuosi, kad paskutinę minutę šis klausimas buvo išspręstas sėkmingai. Šalis arba yra saugi, arba ne - o tuomet kiekvienu atskiru atveju dar turi būti išnagrinėta, ar ji gali, iš esmės, būti saugia trečiąja šalimi konkrečiam asmeniui, kuris pateikprašymą, ar šiomis ypatingomis aplinkybėmis galbūt negalima paprasčiausiai pasakyti, kad yra būtent taip.
Taip pat esu įsitikinusi, kad galiausiai valstybėms narėms tai bus naudinga, kaip ir prieglobsčio prašytojams, kurie ateityje turės galimybę gauti sprendimą tiesiogiai pirmojoje instancijoje taikant sąžiningą ir, nepaisant to, sparčią prašymų procedūrą, jei tai bus įgyvendinta taip, kaip mes įsivaizduojame. Taip pat manau, kad tai yra teisė; prieglobstis yra teisė, o ne malonė. Šiuo klausimu turime laikytis visiškai aiškios pozicijos ir tuomet nustatyti aiškią tvarką.
Be visa kita, palankiai vertinu tai, jog mums pavyko labiau praplėsti nepilnamečių teises. Palaikau tai, kaip ir ALDE frakcija, ir džiaugsiuosi, jei šiuo klausimu rytoj pasieksime gerą rezultatą.
Hélène Flautre
Pone pirmininke, darbas, kuris čia buvo atliktas rengiant šį pranešimą, vadovaujant S. Guillaume, yra labai svarbus. Kaip sakC. Malmström, tai yra Europos prieglobsčio sistemos kertinis akmuo ir tiesa, kad tarp dabartinės padėties ir Europos sistemos yra didžiulspraga. Iš esmės reikėtų tai vadinti praraja - praraja, į kurią grimzta prieglobsčio prašytojų teisės ir mūsų apsaugos sistemos patikimumas Europoje.
Kai yra tokių valstybių, kuriose teigiamų atsakymų pirmojoje instancijoje rodikliai svyruoja nuo 1 iki 65 proc., kai, pvz., tokioje valstybėje kaip Prancūzija 75 proc. apsaugos sprendimų dėl kosoviečių ar albanų yra priimami skundų etape, kai žinome, kad tie skundai neturi sulaikomojo poveikio, susidarome tam tikrą įspūdį apie padėtį ir tikrai manome, kad Taryba turėtų imtis veiksmų ir suprasti, kad Europos Komisijos pasirinktas variantas - kurį sustiprina aukštos kokybės pranešimas, parengtas vadovaujant S. Guillaume - būtent pagerinti sprendimų priėmimo kokybę pirmojoje instancijoje, yra neabejotinai labai svarbus.
Mano supratimu, valstybės, kurios šaukia garsiausiai, nėra tos, kurios moka, ar tos, kurios priima daugiausia prieglobsčio prašytojų. Reikėtų prisiminti, kad Kipras, Švedija, Liuksemburgas ir Belgija priima daugiausia prieglobsčio prašytojų pagal savo gyventojų skaičiaus procentinę dalį. Tuomet išklausykime ir tas valstybes, nes jos gali mums pasakyti, kokius reikalavimus geriausia taikyti tarptautinės prieglobsčio prašytojų apsaugos srityje.
Kyriacos Triantaphyllides
GUE/NGL frakcijos vardu. - Pone pirmininke, labai džiaugiuosi, kad šiandien vyksta šios diskusijos, atsižvelgiant į balsavimą trečiadienį. Tikėkimės, kad mūsų darbas pakeis Tarybos veikimą iš inercijos ir paskatins produktyvias derybas, kurios suteiks mums galimybę įvykdyti savo tikslą iki 2012 m. sukurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą ir kuriose šitaip bus atsižvelgta į mūsų visų į šį dokumentą įdėtą sunkų darbą. Norėčiau šiltai padėkoti S. Guillaume už jos puikų darbą ir jos taikinamąjį požiūrį.
Apskritai, gautas rezultatas - geras tekstas, kuriame yra svarbių patobulinimų, atsižvelgiant į prieglobsčio tvarką, pastaruoju metu taikomą ES, kuri skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi.
Jei paminėtume bent keletą, naujos nuostatos buvo priimtos tam, kad būtų užtikrinta, kad kiekvienam prašytojui būtų suteikiamos atitinkamos priemonės jo paraiškoms pagrįsti, siekiant priimti sprendimą dėl prieglobsčio per šešių mėnesių laikotarpį, pvz., asmeninis pokalbis ar nemokama konsultacija procedūriniais ir teisiniais klausimais pirmosios instancijos procedūrose, įskaitant reikalingų procedūrinių dokumentų rengimą.
Gerard Batten
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, reikia parengti naują esamos 2005 m. direktyvos dėl tarptautinės apsaugos redakciją, kuri taptų Priėmimo direktyva prieglobsčio prašytojams. Naujoji Priėmimo direktyva yra ES bendrosios imigracijos ir prieglobsčio politikos patobulinimas, kaip nustatyta Lisabonos sutartyje. Naująja direktyva siekiama sukurti naują sistemą, pagal kurią būtų nustatomi kriterijai prieglobsčio prašytojams: kas gali patekti į valstybes nares, o kas ne ir kam gali būti suteiktas pabėgėlio statusas, kam ne ir kokiomis sąlygomis. Ja siekiama suderinti valstybių narių prieglobsčio politiką ir suteikti daugiau teisių ir privilegijų prašantiems prieglobsčio.
Pastarojo meto žmonių iš Šiaurės Afrikos antplūdis, žinoma, yra tiesiog dar viena naudinga krizė, kuri suteikia ES dar vieną galimybę išplėsti savo galią ir valdžią. Imigracijos ir prieglobsčio politika turėtų būti išimtinnepriklausomos suverenios nacionalinės valstybės privilegija. Šia siūloma direktyva, kaip ir Lisabonos sutartimi, daroma būtent tai, kas, anot jos priešininkų, būtų daroma ta sutartimi: o tai, žinoma, yra priežastis, dėl kurios jūs neleidote Europos žmonėms surengti dėl jos referendumo.
Daniël van der Stoep
(NL) Pone pirmininke, mano partija, Olandijos laisvės partija (PVV), visuomet laikėsi aiškios pozicijos. Mes buvome, ir toliau būsime, prieš Europos prieglobsčio ir imigracijos politiką. Valstybės narės pačios gali labai puikiai priimti sprendimus dėl tokių klausimų. DabartinNyderlandų vyriausybyra geriausia vyriausybiš iki šiol buvusių, ji yra parengusi puikią darbotvarkę dėl prieglobsčio ir imigracijos politikos. Turint tai omenyje, ministrui pirmininkui M. Rutte ir ministrui G. Leersui iš tikrųjų nereikia jokio Europos įsikišimo.
Mano partija yra atvirai kalbanti partija. Apie ką iš tikrųjų yra šiandienos diskusija? Apie tarptautinę apsaugą. Mes tai vadiname paprasčiausiai "prieglobsčiu". Ypač tokiu metu, kai susiduriame su pragaištinga masine ne Vakarų valstybių piliečių imigracija, turėtume kalbėti be užuolankų. Pone pirmininke, jei būtų Europos valia, mes plačiai atvertume visas sienas ir Europa taptų rojumi sėkmės ieškotojams ir spekuliantams, lyg ji nebebūtų vieninga. Pažiūrėkite į Italiją, pažiūrėkite į Lampedūzą. Kalbant apie Europą, visi pusiau nusikaltėliai sėkmės ieškotojai iš Barbarijos būtų paprasčiausiai įtraukti į prieglobsčio procedūrą ir galiausiai jiems taip pat būtų leista pasilikti!
Pone pirmininke, ar Komisijos nargalėtų paaiškinti, kodėl Europa visada turi prisiimti visą krūvį? Kodėl visos tos valtys plaukia mūsų link? Vienintelis ir tinkamiausias sprendimas - suteikti tiems pabėgėliams pagalbą regione. Tiesiog tegul tai sprendžia Afrikos Sąjunga, Arabų lyga ar baisi Islamo konferencijos organizacija. Būtent juos turėtume laikyti atsakingais už prieglobsčio teikimą regione, o ne save.
Dar ydingiau tai, kad šiuo pranešimu mes iš tikrųjų palengviname jų patekimą į Europos Sąjungą. Tuo metu, kai prieglobsčio prašytojų gaujos veržiasi į Europos Sąjungą, prieglobsčio prašymų nagrinėjimą turime pasunkinti, o ne palengvinti.
Reinhard Bütikofer
(DE) Pone pirmininke, mano kolega ką tik kalbėjo apie į Europą atvykstančius daugybę barbarų. Į tokį cinizmą čia negalima nereaguoti. Tai yra tų žmonių įžeidimas. Norėčiau jūsų paprašyti pareikšti jam papeikimą.
Daniël van der Stoep
(NL) Ačiū, pone pirmininke, aš tai ištaisysiu. Aš nekalbėjau apie barbarus. Galbūt jūs tai išgirdote iš vertėjų. Aš kalbu apie istorinį šio regiono pavadinimą - būtent Barbariją. Jūs galite vadinti šią pasaulio dalį kitais pavadinimais, bet aš ją vadinu būtent taip. Aš nesakau, kad žmonės iš Barbarijos traukia link mūsų krantų kaip barbarai. Norėčiau, kad tai būtų ištaisyta.
Pirmininkas
Pone D. van der Stoepai, visos šios pastabos bus įrašytos, taigi galėsite pasitikrinti. Visi autentiški žodžiai, jūsų atsakymas ir antrasis atsakymas bus tame įraše.
Anna Hedh
(SV) Pone pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti pranešėjai S. Guillaume už jos puikų ir labai sunkų darbą rengiant šį pranešimą, kuris sudaro didžiąją prieglobsčio paketo dalį. Visose valstybėse narėse prieglobsčio prašytojams turi būti taikoma sąžininga ir teisiškai patikima tvarka. ES niekada nebus tinkamai veikiančios prieglobsčio sistemos, jei neturėsime bendrų būtiniausių reikalavimų dėl prašymų nagrinėjimo ir dėl šio proceso metu prieglobsčio prašytojams suteikiamų teisių. Žinoma, šios nuostatos turi egzistuoti ne tik popieriuje, bet taip pat turi būti praktiškai taikomos nuosekliai visoje Europoje.
Turint tai omenyje, manau, kad labiausiai apgailėtina tai, jog Komisija paskelbapie savo ketinimą pateikti naują, sušvelnintą pasiūlymą, kuris yra artimesnis tam, ko nori daugelis vyriausybių Taryboje. Atsižvelgiant į Komisijos poziciją šiuo atžvilgiu ir į nuotaikas Taryboje, balsavimas dėl šio pranešimo yra dar svarbesnis.
Dabar Europos Parlamentas turi aiškiai parodyti, kad bet kokiu atveju remiame teisę prašyti prieglobsčio ir manome, jog visi prieglobsčio prašytojai nusipelno, kad jų prašymai būtų išnagrinėti sąžiningai ir kruopščiai. Būtų visiškai teisinga taikyti pagrindinį siūlomą metodą, būtent kad turėtume investuoti savo išteklius į prašymų nagrinėjimą pirmojoje instancijoje, ir tai palengvins tiek prieglobsčio prašytojų, kuriems apie rezultatą bus pranešta greičiau, tiek valstybių narių, kurios išvengs tolesnio tyrimo sąnaudų, patiriamų dėl netinkamos kokybės pradinio nagrinėjimo, padėtį. Pasiūlyme yra daugybgerų pakeitimų, bet norėčiau ypač išskirti vieną pakeitimą, kuriuo užtikrinama, kad būtų atsižvelgiama į labai pažeidžiamų prašytojų, būtent į nelydimų nepilnamečių, poreikius. Siūloma aiški šeimos narių apibrėžtis taip pat pagerins būtent daugelio nepilnamečių padėtį.
Tanja Fajon
(SL) Pone pirmininke, norėčiau pagirti pranešėją Silvie Guillaume už puikų darbą. Europos Sąjungai skubiai reikia koordinuotos, sąžiningos ir veiksmingos prieglobsčio tvarkos. Jos poreikį rodo dabartinkrizė, susijusi su pabėgėliais iš Viduržemio jūros regiono. Bendros taisyklės yra svarbios ir valstybėms narėms, ir prieglobsčio prašytojams.
Ponios ir ponai, teisį prieglobstį yra pagrindinis žmogaus teisių principas. Pabėgėliai neturėtų būti baudžiami už perėjimą per sieną. Mūsų pagrindinužduotis - padėti visiems prieglobsčio prašytojams, apsaugoti jų pagrindines žmogaus teises ir užtikrinti, kad svarstant jų prašymus būtų taikomi aukštos kokybės Europos standartai.
Deja, atrodo, kad vis mažiau Europos šalių paiso prieglobsčio teisių arba kad jos priima imigrantus su vis didesne baime ir nepasitikėjimu. Tai, kas šiandien vyksta Italijos saloje Lampedūzoje, kelia nerimą. Dėl to bijoma ir sielvartaujama, kad pabėgėliai Europos Sąjungoje nėra laukiami. Privalome pademonstruoti solidarumą su žmonėmis, bėgančiais iš vietų, kuriose vyksta neramumai, ypač su bėgančiais iš Libijos, kuriems reikia tarptautinės apsaugos.
Atsižvelgiant į pokyčius arabų šalyse ir Šiaurės Afrikoje, turime būti pasirengę galimybei, kad ateityje į Europos Sąjungą atvyks dar daugiau pabėgėlių. Taip pat dėl tos priežasties turime pagerinti ir suderinti tvarką. Tai padės palengvinti gyvenimą ir sau, ir pabėgėliams. Mes palengvinsime šalių, kurios šiuo metu vykdo humaniškesnę tvarką prieglobsčio prašytojų atžvilgiu, naštą ir sąžiningiau pasidalysime naštą. Europa neturi tapti tvirtove. Prieglobsčio prašytojai neturi tapti mūsų sistemų aukomis. Norėčiau, kad šiam pranešimui trečiadienį būtų pritarta didžiąja dauguma.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, turiu sutikti su tuo, kas buvo pasakyta, kad mes visi norime patikimos ir veiksmingos prieglobsčio tvarkos ir visi norime užtikrinti, kad šie tikslai būtų įgyvendinti.
Tačiau taip pat pateiksiu pavyzdį, apie kurį sužinojome Graikijoje prieš keletą mėnesių per oficialią Parlamento prieglobsčio misiją. Kai atvykome į oro uostą, apsilankėme sulaikymo centre, kuriame buvo trečiosios šalies pilietis; jis buvo atvestas su mumis pasikalbėti.
Jis mums pasakė, kad pateikprašymą dėl prieglobsčio, o po kiek laiko pradėjo kalbėti su mumis graikiškai. Mes jo paklausėme, kur jis išmoko kalbėti graikiškai, ir jis atsakė, kad kalba graikiškai, nes dirbo Graikijoje 10 metų; grįžo į savo šalį, sugrįžo ir dabar prašo prieglobsčio. Norėčiau paaiškinti: žinoma, turime sutelkti dėmesį į šios tvarkos patikimumą ir skaidrumą ir apsaugoti tuos, kurie turi teisę į prieglobstį; tačiau turime saugotis piktnaudžiavimo. Yra nuostatų, kurioms turi būti skiriamas atidus dėmesys. Turiu omenyje daugelį M. Hohlmeier pateiktų pastabų, kurias papildyčiau šia: teigiame, kad po šešių mėnesių įrodymų našta, tenkanti žmonėms, persekiojamiems savo šalyje, bus perkeliama valstybei narei, o ne prieglobsčio prašytojui; vien tai sukuria biurokratizmą ir kai kurie tuo gali pasinaudoti kaip prielaida piktnaudžiauti.
Ioan Enciu
(RO) Pone pirmininke, pradžioje noriu pasveikinti S. Guillaume už jos atliktą puikų darbą.
Pateikti dabartinės Prieglobsčio tvarkos direktyvos pakeitimai reiškia nepaprastai svarbų žingsnį kuriant bendrą prieglobsčio sistemą visoje Europos Sąjungoje. Pagrindinnaujosios direktyvos pridėtinvertyra jos taisyklių ir procedūrų aiškumas. Ja nustatomos išsamios, skaidrios taisyklės valdžios institucijoms, atsakingoms už tarptautinės apsaugos prašymų svarstymą, ir užtikrinama, kad šie prašymai būtų tvarkomi kuo greičiau ir veiksmingiau.
Turime visiškai užtikrinti, kad visoje Europos Sąjungoje būtų teikiama aukščiausius reikalavimus atitinkanti apsauga. Tuo pačiu metu svarbu, kad ir toliau derintume nacionalinius teisės aktus, siekiant išvengti dabar visoje Europos Sąjungoje veikiančių prieglobsčio sistemų skirtumų. Mūsų didžiausiu tikslu turi likti tinkama bendra prieglobsčio sistema, kaip numatyta Stokholmo programoje.
Jörg Leichtfried
(DE) Pone pirmininke, jei yra kažkas neabejotino, tai yra štai kas: veikdamos savarankiškai, kai kurios Europos Sąjungos valstybės narės prieglobsčio srityje, taip pat migracijos ir imigracijos srityje yra perkrautos, kaip aiškiai rodo pastarųjų savaičių pokyčiai, taip pat ir kelerių pastarųjų metų.
Todėl Europos Sąjunga turi prisiimti dar daugiau atsakomybės šiuo atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad prieglobsčio sistema Europos Sąjungoje ateityje veiktų pagal principus, kurių turime laikytis visi, būtent vienodus reikalavimus, sąžiningas ir teisingas procedūras ir pagarbą pagrindinėms teisėms. Kita vertus, taip pat turime išvengti piktnaudžiavimo sistema, nes tai, žinoma, visuomet yra problema, kurią žmonės valstybėse narėse aptarinėja labai išsamiai. Ši užduotis yra ganėtinai sudėtinga ir tikiuosi, kad mums pavyks ją sėkmingai įvykdyti.
Jaroslav Paška
(SK) Pone pirmininke, pateiktos direktyvos projektas dėl būtiniausių reikalavimų, keliamų nagrinėjimams valstybėse narėse tarptautinės apsaugos pripažinimo ir panaikinimo klausimu, yra pagrįstas ankstesne patirtimi, susijusia su prieglobsčio nagrinėjimo procedūromis atskirose valstybėse narėse.
Tačiau Komisijos mėginimas nustatyti bendrą tvarką dėl prieglobsčio statuso suteikimo ir panaikinimo suderinant prieglobsčio nagrinėjimo priemones ir pagerinant nagrinėjimų kokybę, siekiant sumažinti patikslintų sprendimų skaičių, sulaukia daugybės prieštaravimų iš Europos Sąjungos Tarybos ir kai kurių valstybių narių.
Esu tvirtai įsitikinęs, kad Tarybos ir valstybių narių, kurios galiausiai vykdo prieglobsčio nagrinėjimus, nuomonės turėtų būti reiškiamos sprendimams mūsų labui priimti. Todėl, mano nuomone, jei atidžiai neįsiklausysime į jų pastabas ir patarimus iš dalies keisdami prieglobsčio sistemą, tuomet mūsų darbas tikriausiai neduos norimo rezultato. Todėl manau, kad labai svarbu toliau konsultuotis dėl parengtų pakeitimų, ypač su susijusiomis ES valstybių narių institucijomis.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, nepaisant žmonių iš Šiaurės Afrikos antplūdžio, pranešėja aiškiai baiminasi, kad ES yra per mažai pabėgėlių, nes ji ragina praplėsti šeimos apibrėžtį. Matyt, nesvarbu, ar šeimos nariai tapo šeima prieš išvykstant iš savo šalies ar po. Į naują apibrėžtį taip pat numatyta įtraukti naujus partnerius ir įvaikintus vaikus. Ypatinga apsauga turi būti suteikta pabėgėliams, turintiems problemų dėl savo lytinės tapatybės, kad ir ką pranešėja tuo turėtų omenyje. Tokios formuluotės palieka atviras duris piktnaudžiauti. Taip pat naivu manyti, kad prieglobsčio prašytojai gali tikėtis tokio pat aukšto lygio socialinių sąlygų bet kurioje valstybėje narėje. Europos Sąjungą sudaro valstybės, kurių gyvenimo lygis labai skirtingas.
Tas pat taikytina saugios kilmės šalies sąvokai. Jei tai yra demokratinvalstybė, pagrįsta demokratijos principais, ji taip pat turi būti priskiriama saugioms šalims. Galiausiai, kadangi Tunisas ir Egiptas eina teisinga kryptimi, jos turbūt taip pat turėtų būti priskiriamos prie saugių trečiųjų šalių.
Andrew Henry William Brons
Pone pirmininke, tarptautinapsauga yra užkoduotas ir eufemistinis terminas prieglobsčiui pavadinti. Žodis "prieglobstis" deramai prarado savo žavesį visuomenės akyse. Prieglobsčio prašytojai, kurie pravažiuoja pro saugias šalis arba pervažiuoja per jas ilgiau neapsistodami, yra pasirinkimo teise besinaudojantys migrantai, o ne tikri pabėgėliai. Žmonėms, kurie atvyksta į Europą paprasčiausiai dėl to, kad jie yra iš nesaugios šalies, gali nepasisekti, bet negalima tikėtis, kad Europoje būtų apgyvendinti visi kiekvienos nesaugios šalies žemėje gyventojai. Tikri prieglobsčio prašytojai turėtų prašyti prieglobsčio pirmojoje saugioje šalyje; toje, su kuria jie turėtų ryšių kultūrine, religine ir kilmės prasme.
Europa ir Vakarai neturėtų tapti didžiuliais pažeidžiamų pasaulio gyventojų priėmimo namais. Mūsų vaidmuo turėtų būti liautis kurti nestabilumą, kurstantį šiuos didžiulius gyventojų persikėlimus: daugiau neturi būti tokių karų kaip Irake ir Afganistane; turime išvesti karius iš Libijos, kol dar neįsitraukėme į sausumos karą; turime atšaukti planuojamą konfliktą su Iranu ir turime vengti skatinti nepasitenkinimą kitose Artimųjų Rytų valstybėse.
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone pirmininke, kaip buvo sakyta daug kartų, vedėme dėl to derybas labai ilgai ir - kaip pažymėjo C. Moraes - turėjome tikslą nuo 1999 m. vykdyti bendrą prieglobsčio politiką.
Taryba priėmsprendimą įgyvendinti tai iki 2012 m. ir jau pradedame matyti aklavietės, kurioje buvome tiek daug metų, pabaigą. Norėčiau padėkoti Parlamentui, nes manau, kad jis prie to labai prisidėjo. Turime sukurti sąžiningą, veiksmingą ir nuoseklią sistemą, kuri būtų vienoda visose valstybėse narėse.
Nuo pat pradžių man bendraujant su skirtingais viso paketo pranešėjais buvo labai aišku, kad reikės atlikti tam tikrų pakeitimų. Tai nėra kažkas, ką tiesiog pasiūlKomisija. Aklaviettokia, kad turime prieiti tam tikrus kompromisus, kad du teisėkūros partneriai galėtų dėl to susitarti. Balsavimas, kurį jūs surengsite rytoj arba trečiadienį, ir Komisijos pasiūlymas šiuo klausimu mums padės pamėginti apsvarstyti, ar galime rasti tam tikrų kompromisų. Visą pavasarį bendravome su Taryba, siekdami nustatyti pagrindinius sunkumus šioje srityje.
Jei norime sudaryti susitarimą dėl prieglobsčio paketo iki 2012 m. ir taip pažymėti 60-ąsias Ženevos konvencijos metines - manau, visi norime tai padaryti, - turime būti pasirengę daryti tam tikrus kompromisus. Tai labai gera pradžia. Tai yra ateities sistemos kertinis akmuo.
Norėčiau padėkoti pranešėjai, visiems šešėliniams pranešėjams ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui už šį darbą.
Sylvie Guillaume
Pone pirmininke, norėčiau pradėti išreikšdama padėką visiems už kalbas - na, beveik visiems. M. Hohlmeier išėjo, bet tikiuosi, kad kas nors pasakys jai, kad aš neprarandu vilties ją įtikinti, kad Tuniso piliečiai neprašo prieglobsčio visoje Europos Sąjungoje ir kad dėl to jie neturi didelio pagrindo teikti paraiškas antrą kartą iš eilės.
Pabaigoje norėčiau išreikšti nuomonę dėl dviejų mažų punktų, kuriuos nepaisant to laikau gana svarbiais. Norėčiau pabrėžti, kad nesiekiama valstybių narių nuteikti prieš teisės aktų suderinimo principą, tikslas visai priešingas. Suprantu, kad esama tam tikro pasipriešinimo ir būgštavimų, tačiau aš taip pat norėčiau, kad jos suprastų, jog viską galima pasiekti investuojant į tinkamas, veiksmingas procedūras pirmojoje instancijoje. Tuo pagrįstos siūlomos reformos.
Ir galiausiai kitas pagrindinis punktas: patvirtinti, kad Parlamentui tenka svarbus vaidmuo. Visi esame teisės aktų leidėjai. Keletu atvejų Europos Komisija pažymėjo, jog nori, kad mums tektų pagrindinis vaidmuo vykdant šios procedūros pažangos stebėjimą. Ką gi, trečiadienį turėsime galimybę garsiai ir aiškiai išsakyti savo prioritetus dėl daugeliu aspektų suderintų procedūrų šioje srityje.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas dėl S. Guillaume pranešimo vyks 2011 m. balandžio 6 d., trečiadienį, po pietų.

{'language': 'lt'}