Možnosti využívání plynu z alternativních zdrojů v Evropě (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem je prohlášení Komise o možnosti využívání plynu z alternativních zdrojů v Evropě.
Günther Oettinger
Paní předsedající, dámy a pánové, tímto bodem jednání otevíráme téma, které nás bude v nadcházejících měsících jistě velice zaměstnávat. Jak bude vypadat trh s plynem v následujících několika desetiletích? Jakou roli bude v blízké budoucnosti hrát plyn ve vytváření tepla, přeměně na elektřinu, průmyslu a jako palivo v dopravě, a tedy v našem energetickém plánu do roku 2050, v němž bude mít mimořádné postavení.
Musíme také zvážit, jak budovat dopravní cesty včetně plynovodů, infrastruktury a terminálů. Mezi další otázky patří investiční náklady a předpovědi cen plynu v energetickém mixu. Evropský trh s plynem má v současnosti objem 520 miliard kubických metrů ročně. Část z toho je kryta našimi vlastními zásobami ze Spojeného království a z Nizozemska, ale více než 60 % našich dodávek plynu pokrývají dovozy ze třetích zemí a tato hodnota brzy přesáhne 80 %. Proto budou nová ložiska, jako například plyn v horninách, vhodným doplňkem stávajících nalezišť, čímž sníží naši závislost na dovozu.
V současnosti dochází k bouřlivému rozvoji obchodu s plynem zadrženým horninami a plynem z břidlic ze Spojených států. Před deseti lety by nikdo nevěřil tomu, jak rychle a dramaticky změní trh výroba plynu z hornin, který se těží za použití vodního tlaku a chemických činitelů. Ještě před několika lety byly USA dovozcem plynu. Nyní jsou vývozcem, a to i přes svoji rostoucí poptávku. A tak trh s plynem, který vždy býval trhem kontinentálním, je poprvé na cestě stát se trhem globálním, a to díky plynu dodávanému z USA do evropských terminálů pro zkapalněný zemní plyn.
V tuto chvíli z tohoto vývoje nevyvozuji žádné závěry. Pro však mluví otázka předcházení rostoucí závislosti, volný trh i světový obchod. Je to i v zájmu některých členských států. Na druhou stranu je však důležité, abychom si uvědomili, že existují právní předpisy na úseku životního prostředí, které upravují tekoucí a podzemní vody a těžbu surovin ze země. Máme také předpisy týkající se uhlovodíkových zdrojů, jejichž účelem je umožnění rovného přístupu k životnímu prostředí a jeho ochrana. Pro občany EU existují i zdravotní a bezpečnostní předpisy. Všechny tyto věci je třeba vzít v úvahu.
Potenciál pro výzkum a případně pro těžbu existuje v prvé řadě v Polsku a dále i ve Spojeném království a v Německu. V Německu jde i o otázku veřejného mínění. Tento plyn nebude možné těžit bez souhlasu lidí v regionu a místního obyvatelstva.
Komise tento proces sleduje a je připravena vydat odborné posudky. Předpokládám, že jasnou představu o podílu našeho vlastního plynu z hornin na evropském trhu nebudeme mít dříve než za tři až pět let. Proto musíme pokračovat ve vývoji, aniž bychom cokoli odhadovali. Je však třeba poznamenat, že i když tato ložiska začneme využívat, budou vždy jen doplňkem stávajících zdrojů plynu. To znamená, že dovozy tradičního plynu z třetích zemí jako například Norsko, Rusko nebo Alžírsko nebo po moři z Kataru a jiných států budou bezpochyby hrát ústřední roli při uspokojování potřeb evropského trhu s plynem i v příštích desetiletích. Infrastruktura, tj. nové a bezpečné plynovody a další terminály pro zkapalněný zemní plyn, budou i v budoucnu důležité. Vidím příležitost na těžbu našeho vlastního plynu, který může být doplňkem dovozu, ale rozhodně jej nebude schopen nahradit.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Vážená paní předsedající, vážený pane komisaři, těší mě, že se Evropskému parlamentu podařilo zahájit debatu o možnostech využívání plynu z netradičních zdrojů energie, jako jsou plyn z břidlic, horninami zadržený plyn a metan v uhelném podloží.
S ohledem na nedávné závěry Evropské Rady na téma energetika a na veřejnou diskusi se domnívám, že břidlicový plyn se může v dlouhodobém horizontu stát jedním ze způsobů diverzifikace zdrojů energie. Evropská unie by neměla znovu vymýšlet kolo, ale spíše se podívat, jak třeba ve Spojených státech změnila těžba břidlicového plynu trh s energií. Vzhledem k tomu, že v budoucnu má mít tato těžba ještě významnější důsledky pro globální trh, měla by se stát prioritou i pro Evropu, a to především proto, že podle druhého strategického přezkumu energetické politiky tyto zásoby čtyřnásobně převyšují zásoby tradičního plynu.
Pane komisaři, Evropská unie by měla provést počáteční analýzy těžby břidlicového plynu Evropě. Potenciálu plynu z břidlic si již všimli mimo jiné v Německu, Francii, Rumunsku, Bulharsku, Nizozemsku, Švédsku a Velké Británii. Bude-li to možné, měla by se poskytnout finanční podpora výzkumným programům, které by umožnily vývoj bezpečných a hospodářsky životaschopných technologií na těžbu plynu z nekonvenčních zdrojů energie.
Dovolím si položit dvě otázky. Zaprvé, podniká Komise kroky k zahájení počátečních analýz možnosti využívání plynu z alternativních zdrojů v Evropě a připravuje studie o technické a hospodářské proveditelnosti takovéto těžby v souvislosti s pracemi na prioritách energetické infrastruktury do roku 2020? Má druhá otázka zní: předpokládá Komise v plánovaném finančním výhledu na období 2014-2020 podporu geologickému průzkumu zaměřenému na odhadnutí potenciálu existujících ložisek a možností těžby břidlicového plynu v Evropě, který by urychlil technický rozvoj v této oblasti?
Zigmantas Balčytis
Paní předsedající, tím, jak se hospodářství členských států a jejich průmysl budou zotavovat, bude i neustále růst poptávka po plynu. Zároveň rychlé vyčerpání našich vlastních zdrojů zemního plynu může učinit Unii ještě závislejší na dodavatelích z třetích zemí a podkopat konkurenceschopnost našeho průmyslu. Plyn z alternativních zdrojů může být účinným řešením, může od základu překreslit mapu evropských dodávek a změnit hospodářskou rovnováhu. Je ale nutné okamžitě jednat a můžeme využít zkušeností jiných zemí. Nedávno se hodně hovořilo o potenciálu břidlicového plynu a dnes jste, pane komisaři, naznačil, že to bylo zmíněno v závěrech Evropské rady ze 4. února. Jsem přesvědčen, že Evropská unie musí opravdu naléhavě vytvořit konkrétní plány a začít s výzkumem a využíváním možných ložisek. Je jasné, a sám jste to zmínil, že plyn z břidlic nemůže být jedinou cestou, jak snížit energetickou závislost. Pokud se však prognózy geologů Evropské unie potvrdí, pak budou zásoby plynu nalezeny nejen v Polsku a Německu, ale možná i v jiných zemích. Do budoucna by to pomohlo snížit vliv třetích států na hospodářství Evropské unie a jeho konkurenceschopnost. V této oblasti jsme bohužel minimálně jedno desetiletí za Spojenými státy, kde stále rostoucí objemy těžby břidlicového plynu zcela změnily trh s plynem. Domnívám se, že je třeba zintenzivnit úsilí v této oblasti a přijmout konkrétní opatření, abychom tyto zdroje mohli využít v hospodářství.
Corinne Lepage
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, plně chápu nadšení z přítomnosti břidlicového plynu v evropském podloží a touha po energetické nezávislosti je nanejvýš chvályhodná.
Nicméně si myslím, že tento optimismus je třeba výrazně mírnit. Zaprvé proto, že ve Spojených státech, kde je břidlicový plyn opravdu široce užíván, několik států připravuje moratorium a nezávislá skupina odborníků byla pověřena zpracováním hodnocení dopadů, které bude trvat přes dva roky, aby prověřila vlivy této těžby na životní prostředí.
Zadruhé v době, kdy se snažíme podstatně snížit naše emise skleníkových plynů, by bylo zcela v rozporu politikami EU, pokud by se předtím, než se začne s hloubkovým průzkumem, neprovedlo hodnocení klimatických dopadů těžby těchto ložisek z hlediska skleníkových plynů.
Zatřetí jste řekl, pane komisaři, že musíme vyhovět standardům ochrany životního prostředí. Bereme to na vědomí a vítáme to. V zemích, kde jsou vydána povolení k těžbě - mám na mysli zejména moji zemi - je dnes však zřejmé, že na právo životního prostředí se zcela zapomnělo; nepoužívá se a dochází k porušení zákona. Aarhuská úmluva se nepoužívá, lidé nejsou varováni, neexistuje žádný veřejný průzkum, neexistuje žádné zhodnocení dopadů a zamlčuje se používání nebezpečných chemických látek.
Proto je zcela nepřijatelné, abychom takto pokračovali, a otázka, pane komisaři, ve skutečnosti zní, zda není těžba břidlicového plynu v tak náročném terénu, jako je ten evropský, který je zcela odlišný od toho amerického, v rozporu s našimi předpisy na ochranu životního prostředí a s právem občanů na přístup k informacím.
Ráda bych slyšela vaše odpovědi.
Michèle Rivasi
Paní předsedající, pane komisaři, plně se ztotožňuji s tím, co zde právě paní Lepageová řekla a chtěla bych položit následující otázku: je to příležitost či předvídatelná ekologická katastrofa?
V těžbě jsme 10 let za Spojenými státy. Co vidíme? Vidíme, že podzemní vody jsou zamořeny chemickými látkami, které se používají při hydraulickém štěpení. Vidíme i znečištění vzduchu. Vidíme těkavé organické sloučeniny a objevil se i ozon, jelikož došlo k vypuštění všech těchto látek do vzduchu. Vidíme zdravotní následky nejen u lidí, kteří žijí v okolí, ale i u dobytka a samozřejmě i uživatelích podzemní vody, protože už ji nemohou pít. Minulý týden New York Times informovaly o tom, že podzemní vody nejsou znečištěny jen uhlovodíky a pesticidy, ale že znečištění vyzařuje i radioaktivní částice.
Jak poznamenala paní Lepageová, ve Francii bylo uděleno osm povolení bez jakékoli diskuse, bez jakékoli konzultace, bez jakéhokoli zhodnocení dopadů. A vy hovoříte o souhlasu veřejnosti? Vždyť tu máme učiněnou vzpouru! Nedávných demonstrací v departementu Ardèche se zúčastnilo přes 20 tisíc lidí právě proto, že mají starost o svoji zemi. A vy říkáte, že "to je hospodářská příležitost." Ale kdo bude mít prospěch z tohoto plynu? Bavíme se o tom, cui bono? Jde o to, zda dáme přednost plynu pro potřeby průmyslu ke škodě zásob podzemních vod? Moratorium v New Yorku je názornou ilustrací tohoto problému.
Proto žádáme jen to, aby byla povolení odňata. Ve chvíli, kdy nemáme žádné záruky souladu s rámcovou směrnicí o podzemních vodách, s rámcovou směrnicí o ochraně ovzduší nebo Aarhuskou úmluvou, je průzkum vyloučen. Proto čekáme na vaši odpověď, a v případě, že nebudou dány tyto záruky, budeme v Evropě, ve Francii a v dotčených zemích odmítat povolování průzkumu těchto nekonvenčních forem plynu.
Konrad Szymański
Paní předsedající, úspěšné uvedení nekonvenčního plynu na trh učinilo ze Spojených států vývozce tohoto paliva, který má větší potenciál než Rusko. Změnila se i situace na trzích. Dlouhodobé a fixní smlouvy a cenové mechanismy založené na cenách ropy byly nahrazeny flexibilnějšími dohodami a promptní trhy začínají hrát čím dál významnější roli. Těží z toho jak jednotliví spotřebitelé, tak průmysl, neboť všichni platíme menší účty. Evropa si nemůže dovolit plýtvat tímto potenciálem a promarnit příležitost tohoto druhu, a to hlavně proto, že důraz Evropské unie na odklon od uhlí bude znamenat, že význam plynu v evropských ekonomikách poroste. Tato příležitost diverzifikovat zdroje plynu a zvýšit podíl vlastních zdrojů, a tedy i snížit naši závislost na dovozu, se nyní otevřela mimo jiné v Polsku, Francii a Německu. Práce na získávání plynu z nekonvenčních ložisek se nachází již v pokročilé fázi ve všech těchto zemích. Připomeňme si, že toto odvětví od nás neočekává peníze ani žádné zvláštní výhodnější podmínky fungování. Jedná se o odvětví, které již nyní v Evropě investuje stovky milionů EUR a potřebuje jen jediné: aby mu nebyly kladeny překážky a aby se mu dostalo stejného zacházení. Evropští konzervativci a reformisté v této sněmovně to očekávají i od Evropské komise. Doufejme, že my - Evropa - tuto příležitost nepropásneme.
Jaroslav Paška
Paní předsedající, v porovnání s tradičními zdroji plynu představuje dnes těžba z netradičních zdrojů jen zhruba 5 % z celkové produkce plynu na světě.
Netradiční zdroje mají totiž nižší koncentraci suroviny než tradiční ložiska. Kromě uhelného metanu či plynu ukrytého v nízko propustných horninách nebo plynných hydrátech se jako nejperspektivnější zdroje jeví břidlicový plyn. S jeho těžbou mají nejlepší zkušenosti v Severní Americe, kde v roce 2007 představovala těžba z netradičních zdrojů až 42 % celkové produkce.
Podle odhadů Mezinárodní agentury pro energii by v Evropě mohlo být až 991 miliard kubických metrů netradičních zásob plynu. Měly by se nacházet zejména v Polsku, Německu, Maďarsku, Rumunsku, Švédsku a ve Velké Británii. V letech 2009 a 2010 vydalo Polsko téměř 60 povolení na průzkum a těžbu břidlicového plynu. Mezi držiteli těchto povolení jsou i významné světové energetické koncerny.
Z uvedeného je tedy zřejmé, že pro využití nových technologií horizontální těžby se i tyto nové netradiční zdroje plynu stávají zajímavou alternativou.
Paul Rübig
(DE) Vážená paní předsedající, vážený pane Oettingere, podíváme-li se na fluktuace cen na trzích s energiemi za posledních několik týdnů, vidíme, že vytvoření spolehlivé strategie pro budoucnost znemožňují nejen politická rizika, která představují mnohé země, nýbrž i finanční trhy a mnoho dalších faktorů. Proto musíme rozdělit energetický koláč na co nejvíce částí a je jasné, že v tomto ohledu bude plyn hrát velmi důležitou roli i v budoucnu. Musíme se samozřejmě zaměřit na účinné využití plynu. Potřebujeme větší účinnost nejen v našem výrobním postupu, nýbrž i v naší spotřebě. Musíme zajistit, aby poplatky za vypouštění emisí CO2 platil spotřebitel a nikoli výrobce, protože jinak by došlo k narušení mezinárodní soutěže. Mělo by být nerozhodné, zda se plyn, který vytváří CO2, používá v Evropě či mimo ni. Evropa je regionem s největší kupní silou. To, zda budeme dovážet výrobky s velkým podílem CO2 nebo zda je budeme převážet po Evropě, nesmí ovlivnit naši konkurenceschopnost.
Potřebujeme zvážit budoucí význam plynovodů. Plynovod je něco jako manželství. Oba partneři se musí na dlouhou dobu spojit, aby oba dva získali prospěch.
Reinhard Bütikofer
(DE) Paní předsedající, potěšilo mě, když jsem se dozvěděl, pane Oettingere, že nesdílíte rostoucí "euforii z břidlicového plynu", ale doporučujete citlivější přístup. Do jisté míry je tato oblast samozřejmě slibná, neboť může omezit naši závislost na dovozu plynu. Vlastně z ní už teď těžíme. Zmínil jste, že ceny klesají díky velkým dodávkám nekonvenčního plynu z USA. Musíme však, jak jste uvedl, vytvořit atmosféru důvěry, chceme-li tuto věc nestranně prošetřit.
Komise navrhuje přezkoumat právní rámec. Překvapilo mne, když jsem slyšel vaši mluvčí, když nedávno říkala, že v právní úpravě jsou určitě mezery. Komise, na rozdíl od USA, opomněla řadu věcí. Úřad pro ochranu životního prostředí Spojených států (EPA) momentálně provádí rozsáhlou studii. Zajímalo by mne, proč neděláme něco podobného nebo alespoň nečekáme na výsledky této studie, než podnikneme další kroky. Co nyní potřebujeme, je politické moratorium na činnosti okolo břidlicového plynu do doby, než budeme schopni zodpovědět otázky, které nám kladou mnozí občané, neboť si uvědomili, že ve Spojených státech jednali příliš zbrkle. Problémy, k nimž tam dochází, jsou mnohem závažnější, než si lidé zpočátku byli ochotni přiznat, a USA se v současnosti nachází v obtížích, kterým se my rozhodně chceme vyhnout.
Proto vás jako komisaře zodpovědného za tuto oblast vyzývám, abyste nelpěl na svých plánech, nýbrž stejně jako Američané provedl hlubší zkoumání, a vytvořil tím atmosféru důvěry.
Zbigniew Ziobro
(PL) Paní předsedající, ložiska alternativního plynu, a zejména břidlicového plynu, umožnily Spojeným státům, aby za posledních 10 let dosáhly plné plynové nezávislosti. Díky těmto ložiskům se Spojené státy změnily z dovozce plynu ve vývozce a těžba těchto ložisek přinesla i hmatatelné přínosy pro životní prostředí, například se snížilo množství těženého uhlí a z toho plynoucí škody.
Vědci předpovídají, že k podobnému scénáři by mohlo dojít i v Evropské unii. Těžba nekonvenčních ložisek plynu v Evropě je tou nejlepší možností, vezmeme-li v úvahu velké naděje, které Parlament vkládá ve snižování emisí CO2, a tedy v omezování těžby uhlí. Ba co víc, v poslední době pozorujeme růst cen plynu získaného z konvenčních zdrojů. Určitý vliv má i situace na Blízkém východě. Možná těžba těchto ložisek tak umožní skutečné snížení nákladů na vytváření energie, neboť jde o alternativu k dovozům, jejichž ceny neustále rostou.
Těžba nekonvenčního plynu umožní i snížit nezaměstnanost, k čemuž došlo ve Spojených státech, kde zkušenost ukázala, že takováto těžba se vyplatí. Jen v americkém státu Pensylvánie našlo v odvětví těžby a zpracování nekonvenčního plynu práci okolo 200 000 lidí a místní hospodářství každoročně získává z daní, zakázek těžebním společnostem a z koncesních poplatků přes 8 miliard amerických dolarů. Nezůstávejme proto pozadu a přijměme konkrétní opatření k tomu, abychom mohli využít této obrovské příležitosti a potenciálu.
Andrzej Grzyb
(PL) Paní předsedající, je jen dobře, že se nám podařilo vyvolat diskusi na téma, které bylo v Evropské unii jaksi opomíjeno. Hovořím o získávání plynu z alternativních ložisek. Jak uvedl pan komisař, geologické podmínky pro přítomnost takovéhoto plynu potenciálně existují v mnoha zemích. Odhaduje se, že v Polsku se nachází 1 000 až 3 000 miliard m3, přičemž roční těžba by mohla činit okolo 14 miliard m3. Evropa si nemůže dovolit opomíjet tuto otázku už jen kvůli tomu, k čemu došlo na americkém trhu. Koneckonců, jak vyplývá například z druhého strategického přezkumu energetické politiky, plyn coby palivo zůstane ještě dlouhou dobu klíčovým zdrojem energie. Tato zpráva také říká, že Evropa je závislá na dodávkách z třetích zemí. S ohledem například na současné konflikty v severní Africe, které mají dopad na trh s palivy, bychom se měli ptát, zda můžeme nalézt alternativní zdroje v samotné Evropě.
Samozřejmě vyvstává otázka, jaký vliv bude mít tato činnost na životní prostředí. Myslím si, že bychom měli vyčlenit velkou finanční sumu na výzkum ekologických metod těžby z alternativních zdrojů, jako jsou například břidlice. Zdá se, že Evropa by mohla zaujmout vedoucí postavení i v této oblasti. Chceme-li splnit naše cíle v oblasti životního prostředí, musíme na jedné straně získávat nové zdroje plynu a na straně druhé určit technologie a metody těžby, abychom předešli dalekosáhlým škodám na životním prostředí. Děkuji vám.
Elena Băsescu
(RO) Paní předsedající, je již dobře známo, že celosvětové zásoby uhlovodíků docházejí. To se bude odrážet na vyšších nákladech na těžbu, což bude znamenat závratné ceny.
Plyn z alternativních zdrojů by mohl hrát na evropském trhu s energiemi důležitou roli. Evropa by jej mohla využít k diverzifikaci svých zdrojů energie, a tím snížit svoji závislost na třetích zemích. Jednou z dostupných možností by mohlo být nekonvenční využití evropských zásob plynu. V Rumunsku už bylo třem ropným společnostem uděleno povolení k této činnosti. Hydráty zemního plynu, známe také jako "hořlavý led", se hojně nacházejí v Černém moři. Budeme-li jej na tomto místě těžit, snížíme tím závislost Evropské unie na ruských plynovodech.
Trh s bioplynem je v Evropě jedním z nejrozvinutějších. Země, jako je Rumunsko, mají potenciál produkovat bioplyn, ale k jeho těžbě jsou stále nutné investice do technologií.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Paní předsedající, představte si, kolik peněz každodenně uniká z Evropské unie jako platby za dovážený plyn. Kdybychom je viděli, kdyby se tyto převážely v nákladních vozidlech, viděli bychom fronty na hranicích s Ruskem, na cestě do severní Afriky a do Norska. Zatímco pozorujeme hlučnou revoluci v severní Africe, dochází k tiché revoluci v těžbě břidlicového plynu. Jak zmínilo mnoho mých předřečníků, v posledních 10 letech se díky těmto novým technologiím, které usnadňují přístup k břidlicovému plynu, Spojené státy změnily z čistého dovozce v zemi, která vyváží plyn.
Dámy a pánové, dostaneme-li v Evropě příležitost k využití těchto nových technologií a k využití zemního plynu těženého v Evropě k tomu, abychom se dostali k břidlicovému plynu, budeme moci snížit naši závislost na dovozu, a tím posílit naše společné hospodářství.
Děkuji vám za vaši pozornost.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Paní předsedající, dne 4. února doporučila Evropská rada, aby členské státy prozkoumaly evropské zásoby břidlicové ropy a břidlicového plynu. Těžba plynu z nekonvenčních zdrojů však představuje environmentální a sociální rizika. Těžbu břidlicového plynu nelze provádět bez studie dopadů, která by označila s ní spojená rizika a opatření, jež je nutné přijmout k ochraně místního obyvatelstva a vlastníků před riziky pro životní prostředí.
Pane komisaři, politika energetické bezpečnosti Evropské unie je založena na diverzifikaci zdrojů a tras dodávek energie. Závislost na ruském plynu lze snížit uskutečněním projektů, jako je plynovod Nabucco, který představuje klíčovou prioritu Evropské unie, společně s menšími projekty jako Transjadranský plynovod, propojení mezi Tureckem, Řeckem a Itálií či propojení mezi Ázerbájdžánem, Gruzií a Rumunskem, které zdůrazňují mimořádný význam Černého moře v oblasti energetické bezpečnosti Evropské unie.
Bogusław Sonik
(PL) Paní předsedající, chtěl bych poděkovat panu komisaři Oettingerovi za jeho prohlášení v polském tisku, v němž hovořil o tom, že plyn z břidlic je příležitostí pro Evropskou unii a že vzhledem k tomu, že nechceme být závislí na dovozu, je využití břidlicového plynu v zájmu Evropské unie.
Ale poté, co jsem pana komisaře dnes slyšel, bych jej chtěl vybídnout, aby ukázal větší nadšení pro břidlicový plyn, jenž se může ukázat jako skrytý poklad. Chápu všechny jeho obavy ohledně ochrany životního prostředí, které jsou samozřejmě založeny na zkušenostech z minulosti. Vyzývám však Komisi, aby aktivněji podpořila tento průzkum a využila času, o kterém jste hovořil - řekl jste, že první výsledky mohou být k dispozici za pět let - aby pomohla všem, kdo hledají břidlicový plyn, zabezpečit, že použité metody nebudou poškozovat životní prostředí. To by mělo být hlavní úlohou Komise. Takže více srdíčka, pane komisaři, pro břidlicový plyn v Evropě.
João Ferreira
(PT) Paní předsedající, fosilní paliva v současné době uspokojují drtivou většinu celosvětových potřeb primární energie: tvoří celkem přes 80 %, přičemž ropa zaujímá 34 %, uhlí 26 % a zemní plyn 21 %. Jak je známo, tyto zdroje jsou využívány tempem mnohem rychlejším, než je jejich přirozené tempo obnovy, což znamená, že jejich vyčerpání se neúprosně blíží.
U zemního plynu je situace srovnatelná s ropou až na to, že je distribuován v omezené míře a že jeho přeprava a skladování jsou obtížnější. Proto nutně potřebujeme diverzifikovat naše zdroje energií. Žádná zázračná řešení neexistují a se zbývajícími zásobami fosilních paliv je třeba zacházet velmi opatrně, rozumně a šetrně. Ale ať už alternativy pro dodávky energie najdeme jakékoli, je téměř jisté, že celková spotřeba energie se bude muset ve srovnání se současnou úrovní snížit, což není nezbytně na škodu. Na tento scénář se musíme začít připravovat už nyní.
Alejo Vidal-Quadras
Paní předsedající, v oblasti energetiky, v níž Unie čelí velké závislosti na dovozu, se již odvedlo hodně práce na snížení trvalých rizik spojených s naší zranitelností. Jasným příkladem z nedávna může být schválení nařízení o bezpečnosti dodávek plynu.
Proto, abychom snížili naši závislost na dovozu, nesmíme přehlížet žádnou z možností na našem seznamu. Proto jsem společně se svými kolegy poslanci předložil písemné prohlášení č. 67 o možnosti využívání plynu z alternativních zdrojů v Evropě. Chtěl bych se s vámi podělit o tři skutečnosti týkající se této věci.
Zaprvé, obnovitelné zdroje energie představují zvětšující se část našeho energetického mixu, v němž hraje plyn roli hlavního náhradního paliva. Zadruhé, Spojené státy prokázaly existenci technologického know-how a hospodářské životaschopnosti těchto nekonvenčních zdrojů. A zatřetí, Evropská unie má obrovský potenciál v těchto nekonvenčních zdrojích plynu. V oblasti energetické závislosti si nemůžeme dovolit propást žádnou příležitost.
Edit Herczog
Vážená paní předsedající, bylo hezké vidět pana komisaře v Lublani při otevírání Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů. Domnívám se, že to je dobrá zpráva pro naše kolegy.
Břidlicový plyn je příležitostí k tomu, abychom se stali součástí tohoto řešení. Proto předtím, než jej budeme moci těžit, musíme my politici udělat vše pro to, abychom podporu veřejnosti nezničili, ale naopak ji podpořili.
Mezi námi a Spojenými státy je přinejmenším jeden rozdíl. Hustota zalidnění je v Evropě mnohem vyšší než ve Spojených státech. Proto si myslím, že bychom měli požádat Komisi o to, aby provedla zhodnocení dopadů. Ve Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku uvažujeme o spuštění pilotního projektu. Vyhradily by se finanční prostředky na jeho provoz a hodnocení dopadů by se financovalo z fondů Evropské unie. Jsem přesvědčena, že pokud chceme stavět na této technologii, která by mohla být součástí řešení, pak musíme mít souhlas veřejnosti.
Seán Kelly
Paní předsedající, v prvé řadě musím poznamenat, že souhlasím s panem komisařem, a pochválit jej za jeho vyvážené vystoupení. Bezpečnost energetických dodávek musí být podmínkou sine qua non budoucí evropské energetické politiky. V ideálním případě toho samozřejmě dosáhneme díky obnovitelným zdrojům a v tomto ohledu máme své politiky, ale v opačném případě se budeme muset podívat i jinam. Nesmíme nadále být závislí na Rusku - sami jste viděli, co před několika lety provedli v Gruzii - a na režimech, jako je v současné době Kaddáfího režim, vezmeme-li v úvahu, jaký dopad to má na ceny.
Spoléhejme se na sebe a máme-li jiné možnosti - a díky břidlicovému plynu je máme -, musíme je využít beze zbytku. Jsou lidé, kteří mají obavu o životní prostředí, ale v Evropské unii je ochrana životního prostředí na špičkové úrovni. Zeptejte se jakéhokoli evropského zemědělce a ten vám řekne, jak se staráme o životní prostředí a jaká opatření přijímáme k jeho ochraně. Zde můžeme udělat to samé, ale musíme prozkoumat každý způsob získávání plynu od alternativních dodavatelů, a - řekl bych s nadsázkou - můžeme tak získat skvělý plyn.
Günther Oettinger
Vážená paní předsedající, dovolte mi předpovědět, kam směřuje trh s plynem. Dnes jsme předložili sdělení o plánu energetické účinnosti. Společně s energetickou bezpečností jsou jejími hlavními tezemi úspora energie a účinnější využívání energie namísto plýtvání.
Zadruhé, v Evropské unii roste poptávka po energii. Uvedu jeden příklad: mobilita. V Německu je 520 dieselových vozidel na každých 1 000 osob. V nových členských státech je tento počet méně než 200. Tyto dvě hodnoty se budou sbližovat, ale spíše směrem nahoru než dolů k úrovni Polska.
Zatřetí, naše vlastní zásoby plynu se tenčí. Během posledních deseti let se drasticky zmenšilo množství plynu ve Spojeném království a k tomu samému dojde v příštím desetiletí i v Nizozemsku, což znamená, že naše závislost poroste. Kromě toho se mnoho našich nadějí upíná k plynu. Proč je tomu tak? I když jde o fosilní palivo, je mnohem příznivější pro životní prostředí, pokud jde o emise CO2, než uhlí nebo ropa, a je mnohem flexibilnější než jaderná energie nebo uhlí. Proto má plyn klíčovou úlohu při zvyšování podílu obnovitelných zdrojů na výrobě elektřiny. Základní zatížení představuje dnes okolo 8 000 hodin ročně, přičemž vítr tvoří v závislosti na situaci od 2 000 do 5 000 hodin a solární energie pouze mezi 600 a 2 000 hodinami. Z uvedeného je zřejmé, že potřebujeme plyn. Chceme-li energii z obnovitelných zdrojů, pak je plyn jejím logickým partnerem, i když si to mnoho lidí nechce připustit.
Vycházím proto z roční potřeby v Evropě ve výši 600 miliard metrů krychlových, namísto 300 miliard. Tímto způsobem se dostáváme k 80 % závislosti. Proto musíme diverzifikovat a modernizovat své dopravní cesty, aby splňovaly nejnovější technické požadavky. Musíme také odstranit bílá místa, vytvořit naše vlastní skladovací kapacity a diverzifikovat naše zdroje. To znamená, že mimo Ruska, Norska, Alžírska, Kataru a Libye bychom měli získávat plyn i z oblasti Kaspického moře. Plyn z této oblasti lze dovážet na evropský trh i přes propojení mezi Tureckem, Řeckem a Itálií (ITGI), Transjadranský plynovod a Nabucco. A v zájmu diverzifikace nevylučuji ani možnost využívání plynu z hornin členských států. V tomto procesu jsme teprve na začátku.
Vyvstává však otázka, zda potřebujeme zásahy ze strany Evropské unie? Proč? Představme si, že Polsko začne svévolně udělovat povolení, což ohrozí podzemní vody či půdu v Polsku, ale bude to mít jen sotva nějaký vliv na území mimo polské hranice. Musíme si zodpovědět otázku, zda nechceme být v této otázce až příliš důležití. Důvěřujeme varšavské vládě, že zajistí čistou vodu a čistou půdu pro zdraví svých občanů a že ochrání vlastnická práva? Mám důvěru v každou demokraticky zvolenou vládu v Evropě, která je odpovědná parlamentu a veřejnosti. Proto pokud chceme brát zásadu subsidiarity skutečně vážně, musíme zvážit, proč by se měl polský vrt kontrolovat, povolovat či zamítat v Bruselu, a ne ve Varšavě. Mám zásadní důvěru ve vnitrostátní vlády, nikoli nedůvěru. Nicméně s vámi rád budu diskutovat na téma společných právních předpisů.
Nyní musíme zjistit, zda je evropský právní rámec dostatečně komplexní, zda bude dodrženo právo životního prostředí, právo ochrany půdy a předpisy na ochranu podzemních vod, zda bude zajištěna i ochrana zdraví a bezpečnost práce dotčených zaměstnanců a zda budou garantována i vlastnická práva. Nejsem si jist, ale tuším, že má mluvčí měla pravdu. V právních předpisech Evropské unie existuje prostor pro zlepšení. To platí ve všech oblastech. Platí to pro kvóty pro ženy a platí to i zde. Proto budeme hledat možnosti zlepšení. Požádáme i členské státy, aby nám daly společný a sladěný seznam požadavků pro udělení povolení. To vše se děje, aniž bychom předjímali nějaké konečné závěry. USA se Evropě v některých ohledech podobají, v některých však nikoli. Mají zcela jinou hustotu zalidnění, a proto tam mají hlediska, jako je místní obyvatelstvo, zdraví, bezpečnost nebo podzemní vody poněkud jinou roli než v hustě obydlených oblastech střední Evropy, jako je Polsko, Německo nebo Francie.
Necháme vypracovat odborné stanovisko, ve kterém se bude zkoumat, jaká rizika jsou spojená s typickými žádostmi o povolení zkušebního vrtu v Evropské unii, zda právní rámec EU plní svoji úlohu, zda právní předpisy členských států vyhovují a zda a popřípadě co musíme zlepšit. Radím všem, aby do této otázky nevnášeli emoce. Francouzské poslankyni, která řekla, že nejsou chráněny jejich zájmy, bych chtěl odpovědět, že spíše než zkušební vrty pro těžbu břidlicového plynu je pro mne alespoň pro tuto chvíli mnohem důležitější zajištění nejvyšší možné bezpečnosti jaderných elektráren.
Jedna poslední poznámka mimo protokol: děkuji vám, že jste zde přišli v tak pozdní hodinu a zúčastnili se rozpravy. Mrzí mě, že celá řada poslanců - sám jsem byl po dlouhou dobu poslancem, proto si to mohu dovolit říci - se přihlásila o slovo a pak opustila sál. Nevím o tom, že by se v tuto chvíli konala nějaká jiná důležitá událost. Myslím si, že to není slušné vůči mně ani vůči vám, když někdo požádá o slovo a poté odejde. Takovéto chování nepřispívá k dobré pověsti Parlamentu.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 149)
András Gyürk
Plyn těžený netradičními technologiemi by mohl hrát v budoucnu na trhu s energiemi důležitou roli. Je tomu tak proto, že těžba z alternativních zdrojů plynu v Evropské unii by mohla značně omezit rostoucí dovoz a expozici států střední a východní Evropy vůči dodávkám plynu. Nesmíme zapomenout ani na to, že rozšiřování nových zdrojů plynu v Evropské unii by mohlo přispět ke snížení emisí skleníkových plynů, a to s minimálními náklady. Ve Spojených státech tato nová technologie za posledních několik let zcela proměnila trh s plynem. V důsledku využívání alternativních zdrojů plynu, které nyní představují více než polovinu produkce USA, se podstatně snížily ceny a tato země již není závislá na dovozu. V Evropě, na největším trhu s plynem, je těžba plynu z alternativních zdrojů stále v plenkách. Navzdory úspěchu ve Spojených státech zůstaly prozatím výsledky dosavadních pilotních investic daleko za očekáváním. Kromě odlišných geologických podmínek investoři v Evropě čelí i větší regulaci a rizikům spojeným s životním prostředím. K tomu, abychom přenesli americký úspěch i do Evropské unie, musí mít Evropa vhodnou strategii pro alternativní zdroje plynu. Bude třeba komplexního zhodnocení na evropské úrovni, které by jasně označilo možnosti, které spočívají v alternativních zdrojích plynu, a rizika s nimi spojená. V době, kdy se vyčerpávají tradiční zdroje plynu v severní Evropě, si Evropa si nemůže dovolit luxus vzdát se možnosti alternativní produkce plynu, který by bylo možné těžit v EU.
Marian-Jean Marinescu
Bezpečnost dodávek plynu bude v budoucnu záviset nejen na vztazích Evropské unie s producenty plynu z třetích zemí, nýbrž i na vývoji produkce plynu v EU. Investice do technického rozvoje v oblasti těžby zemního plynu z alternativních zdrojů by v budoucnu mohly rozhodujícím způsobem přispět ke snížení závislosti na dovozu.
Domnívám se, že možnost existence a těžby břidlicového plynu v Evropě nesmíme ignorovat, a očekávám, že Komise připraví technickou a hospodářskou studii proveditelnosti těžby. V Evropě existuje mnoho zdrojů financování, které mohou pomoci členským státům v potřebných investicích do infrastruktury a produkce a při přijímání opatření zaměřených na dosažení energetické účinnosti na regionální i místní úrovni. Mezi ně patří zejména půjčky a záruky Evropské investiční banky nebo prostředky dostupné prostřednictvím regionálních fondů, strukturálních fondů či fondů soudržnosti. Na základě těchto finančních nástrojů a v rámci finančního výhledu na období 2014-2020 musí Komise určit i řešení financování těžby plynu z alternativních zdrojů, která by mohla mít dalekosáhlý dopad na evropský trh s plynem a energiemi.

{'language': 'cs'}