Explicații privind votul Explicații orale privind votul Jarosław Kalinowski (PL) Domnule președinte, pentru a proteja în mod eficient sănătatea publică, este esențial să asigurăm accesul extins al pacienților la informații de calitate superioară referitoare la medicamente. Armonizarea legii în acest domeniu ne va permite să asigurăm un nivel ridicat de sensibilizare în rândul pacienților europeni și ne va ajuta să atenuăm diferențele cu privire la situația din domeniul sănătății în toate statele membre. În plus, detalierea legislației și în special obligația de a asigura accesul pacienților la informații ne vor permite să împiedicăm companiile farmaceutice să promoveze neloial propriile produse. În prezent, această procedură nu este supravegheată în mod adecvat. Este, de asemenea, necesar să introducem o legislație specială privind agenții farmaceutici și să asigurăm aplicarea sa efectivă în toate statele membre. Am aprobat raportul. Jens Rohde (DA) Domnule președinte, întâi de toate, aș dori să îl felicit pe domnul Fjellner pentru rezultatul splendid. Liberalii danezi au ales să voteze în favoarea directivei privind medicamentele eliberate pe bază de prescripție medicală. Este important ca cetățenii UE să aibă acces la informații relevante privind aceste medicamente și considerăm, prin urmare, că acesta este un raport bun care pune pacienții pe primul loc. Acestea fiind spuse, ne-am simțit obligați să nu votăm regulamentul în sine. Aceasta nu se datorează faptului că nu suntem în favoarea accesului cetățenilor UE la informații relevante privind aceste medicamente eliberate pe bază de prescripție medicală, ci faptului că anumite părți din propunere contravin unor constituții naționale. Chiar înainte ca pachetul privind medicamentele să fie prezentat, mai multe țări au adus deja la cunoștința Comisiei faptul că există o problemă juridică în ceea ce privește constituțiile lor naționale. În mai multe țări, verificarea prealabilă de către autorități a informațiilor diseminate publicului general contravine definiției libertății de exprimare. Prin urmare, nu putem vota în favoarea verificării de către Agenția Europeană pentru Medicamente a anumitor tipuri de informații înainte ca acestea să fie diseminate publicului general. Cu toate acestea, ne așteptăm ca atât Consiliul, cât și Comisia să găsească modalități de rezolvare a acestei probleme înainte de a doua lectură și, prin urmare, sperăm că atunci vom putea vota în favoarea regulamentului în sine. Licia Ronzulli (IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, propunerea legislativă votată astăzi, pe care eu am susținut-o, subliniază importanța industriilor farmaceutice în ceea ce privește rolul lor delicat de surse de informații nepromoționale înscrise pe produsele lor. Informarea mai bună a pacienților trebuie să ofere industriei farmaceutice un simț al responsabilității și aceasta trebuie să îndeplinească această sarcină cu precizie și rigurozitate, contribuind la evitarea consumului excesiv de medicamente provocat din motive comerciale. De fapt, acest vot subliniază că este important ca informațiile referitoare la medicamente să fie disponibile și pe internet sau în variantă printată, conform unor norme specifice care să se aplice în toate statele membre. Totuși, acest fapt nu îi privează pe specialiștii din domeniul sănătății de rolul lor fundamental în calitate de sursă primară și neînlocuibilă de informații pentru cetățeni în ceea ce privește sănătatea și tratamentele. Relația de tip formal dintre medic și pacient este în continuare unică și neînlocuibilă și comunicarea verbală este considerată baza oricărui tratament medical. Mai mult, aceasta le permite pacienților să fie mai bine informați cu privire la produsele pe care le consumă și îi implică în tratamentele pe care trebuie să le urmeze ca participanți activi la propria lor recuperare. Paolo Bartolozzi (IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, rapoartele domnului Fjellner vizează integrarea și completarea normelor existente ale Uniunii Europene referitoare la acest subiect, actualizându-le și dându-le capacitatea de a face față provocărilor pentru sănătatea publică create de dezvoltarea tehnologică. În opinia noastră, în centrul acesteia se află pacientul care are dreptul de a fi informat și de a avea acces la informații științifice, devenite în prezent mai bune atât calitativ, cât și cantitativ și care trebuie monitorizate, începând cu o distincție mai precisă și mai adecvată între informație științifică și publicitate. Într-adevăr, rapoartele utilizează criterii precise și standardizate pentru stabilirea informațiilor de furnizat, date care pot fi opționale sau nu, precum și a canalelor prin care acestea pot fi puse la dispoziție, stabilind astfel obligațiile companiilor farmaceutice și ale statelor membre. Conform acestei percepții, ne exprimăm sprijinul în favoarea prezentului raport, recunoscându-i meritele nu doar din punctul de vedere al sănătății, ci și al societății. Miroslav Mikolášik (SK) Domnule președinte, desigur că am votat în favoarea raportului domnului Fjellner care, pe lângă discutarea informațiilor pentru pacienți înscrise pe prospectele produselor și ambalajul individual al medicamentelor, se concentrează în principal pe comportamentul companiilor farmaceutice. Până nu demult, multe dintre acestea au combinat informațiile referitoare la medicament cu propria publicitate. După părerea mea, acestea influențau pacienții într-un mod lipsit de obiectivitate să ia act de un anumit produs. Sunt în favoarea faptului ca pacienții să beneficieze de informațiile cele mai bune și mai actualizate, care să fie aprobate în același timp cu aprobarea unui nou medicament, de exemplu, și consider că am contribuit substanțial la acest lucru. De asemenea, este necesar să furnizăm informații de calitate superioară în limba maternă pe internet, care este modul modern de comunicare. Sunt mulțumit de faptul că, prin adoptarea acestui raport, am redus efectiv discrepanțele dintre țările UE care sunt mai puțin dezvoltate în acest domeniu și sunt mulțumit de faptul că relațiile doctor-pacient nu au fost afectate în niciun mod. Aceasta este principala sursa de informații. Hannu Takkula (FI) Domnule președinte, în primul rând, doresc să îi mulțumesc domnului Fjellner pentru raportul excelent. Trebuie spus că este foarte important ca legislația existentă să fie modificată și actualizată. Dacă ne referim în mod specific la medicamente și la rezultatele cercetărilor referitoare la conținutul lor, acest lucru este foarte important și pentru siguranța pacientului. Acum când publicitatea și-a asumat un rol și mai mare, este esențial să stabilim criteriile care să le permită consumatorilor și pacienților să fie pe deplin conștienți și siguri de tipurile de efecte pe care le au aceste medicamente. Aceste informații trebuie să se bazeze pe rezultatele cercetărilor, nu pe date ireale sau pe modalitățile și mijloacele de promovare. O astfel de legislație, actualizată și favorabilă siguranței pacientului, este necesară la un nivel mai general în Uniunea Europeană. Sonia Alfano (IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, problema informațiilor referitoare la medicamentele eliberate doar pe bază de prescripție medicală este un subiect sensibil, deoarece are un efect semnificativ asupra protecției dreptului tuturor cetățenilor la sănătate și bunăstare. Comisia Europeană ne-a trimit o propunere referitoare la revizuirea directivei, care a fost pe punctul de a crea o lacună în legislație ce ar fi permis companiilor farmaceutice să exploateze o distincție neclară între definițiile informației și a publicității pentru a-și promova propriile medicamente eliberate doar pe bază de prescripție medicală, în detrimentul oamenilor. Desigur, sunt încă multe de făcut în ceea ce privește o strategie corespunzătoare pentru informațiile referitoare la medicamente, dar, din fericire, de această dată Parlamentul European a reacționat așa cum ar trebui să o facă mereu. Parlamentul a adoptat o poziție pentru protejarea și apărarea dreptului pacientului la o informare mai bună și nu a cedat presiunilor din partea companiilor farmaceutice. Daniel Hannan Domnule președinte, interzicerea și, în unele cazuri, prescrierea de medicamente alternative, remediile naturiste, suplimentele de vitamine și minerale în doză ridicată au constituit unul dintre marile scandaluri privind reglementarea europeană. Habar nu am de eficacitatea acestor tratamente. Soția mea garantează pentru ele, eu sunt puțin mai sceptic în ceea ce le privește, însă, după cum a spus înțeleptul rege Solomon, mai bună e o farfurie de ierburi amare într-o casă în care este iubire decât un bou în grajd și ură pe lângă asta. Se întâmplă rar ca proverbul despre ierburi amare să fie mai potrivit decât în acest caz. Dar fie că sunt inutile sau folositoare, cu siguranță acestea nu sunt dăunătoare sănătății. Așadar, de ce a condamnat Uniunea Europeană o activitate desfășurată în mod inofensiv de aproape 20 de milioane de europeni? Răspuns: promovarea intereselor câtorva corporații farmaceutice mari, care au zărit oportunitatea de a scoate de pe piață micii naturiști - lucru care s-a întâmplat deja în toată circumscripția mea. Aceste regulamente nu ar fi trecut niciodată de parlamentarii naționali. Din nou, putem observa cum mecanismul de la Bruxelles s-a transformat într-o afacere necinstită deschisă marilor corporații. Philip Claeys (NL) Domnule președinte, aș dori să profit de această ocazie pentru a contesta decizia dumneavoastră de a interzice accesul domnului Bloom în Parlament. Este adevărat că a folosit un limbaj neadecvat Parlamentului. De data aceasta, domnul Schulz este cel căruia i-a fost adresat acest gen de limbaj. El însuși folosește foarte des cuvântul fascist... (Președintele l-a întrerupt pe vorbitor) Președinte Domnule Claeys, aceasta nu este o luare de cuvânt referitoare la raportul domnului Fjellner și nu vă voi permite să continuați. I-am spus domnului Gollnisch că poate lua cuvântul data viitoare când va prezida Președintele și așa va fi. Anna Rosbach (DA) Domnule președinte, de fapt aș dori să vorbesc despre raportul domnului Fjellner privind înființarea unei Agenții Europene pentru Medicamente, care conține câteva inițiative bune și importante. Tocmai de aceea am votat în favoarea acestuia. Mi-a fost destul de greu să fac acest lucru, întrucât de fapt mă opun înființării de alte noi agenții UE. Cu toate acestea, mi se pare perfect logică înființarea unei agenții globale pentru evaluarea medicamentelor și pentru furnizarea de informații publicului general cu privire la medicamentele pentru oameni și pentru animale eliberate pe bază de prescripție medicală, în special întrucât medicamentele de azi sunt fabricate tot mai mult atât în interiorul, cât și în exteriorul granițelor UE. Daniel Hannan Domnule președinte, anul trecut, când unii dintre noi ridicam pancarte cu textul "referendumuri”, domnul Watson spunea că purtarea noastră îi amintește de național-socialiștii din Reichstag-ul german. Domnul Schulz însuși a spus că comportamentul nostru i-a adus aminte de Adolf Hitler. Observ că sunteți în dificultatea... (Președintele l-a întrerupt pe vorbitor) Președinte Domnule Hannan, văd unde vreți să ajungeți cu asta. Am spus că domnul Gollnisch a solicitat luarea de cuvânt cu privire la aceste chestiuni. Va avea cuvântul atunci când Președintele va fi prezent. Cred că acesta este modul corespunzător de a rezolva acest lucru. Dacă nu aveți nimic de spus cu privire la raportul Fjellner, voi trece la domnul Březina. Am auzit ce ați spus. Ați spus că domnul Gollnisch nu vorbește în numele dumneavoastră. Voi raporta acest lucru Parlamentului. Domnul Gollnisch este un membru al grupului membrilor independenți. Independenții nu constituie un grup, dar el vorbește în numele unui număr semnificativ al acestora. Accept acest lucru și acesta este motivul pentru care i-am sugerat domnului Gollnisch să solicite luarea de cuvânt atunci când Președintele va fi prezent. Nu voi propune să vi se permită să vorbiți, domnule Hannan, deoarece dacă vă voi permite asta, atunci toată lumea va dori să spună ceva cu privire la această chestiune sensibilă și importantă, așa că îmi pare rău. Acum vom merge mai departe cu explicarea votului privind raportul Evans. Jan Březina (CS) Domnule președinte, această directivă reprezintă, fără îndoială, un pas înainte pe calea prevenirii creării de deșeuri și a reducerii utilizării de materiale periculoase. Totuși, consider că este oarecum discutabilă introducerea PVC-ului în domeniul de aplicare a directivei în rândul materialelor propuse pentru o revizuire a priorității. Nici PVC-ul, cu alte cuvinte policlorura de vinil, nici deșeurile din PVC nu sunt clasificate de legislația UE ca fiind periculoase. Chiar dacă am admite obiecția că legislația și studiile privind materialele periculoase sunt acum vechi de 10 ani și că ar putea fi învechite în anumite privințe, cercetările anterioare indică în mod clar că PVC-ul poate fi reciclat și că ar putea exista un impact negativ asupra mediului dacă acesta ar fi înlocuit cu materiale alternative. Prin urmare, este imposibil să fim de acord cu argumentul frecvent auzit că descurajarea utilizării PVC-ului în echipamentele electrice și electronice este justificată datorită emisiilor de dioxine produse la arderea în exterior. Acest argument ignoră în totalitate faptul că arderea oricărui tip de deșeuri este de nedorit. RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien (LT) Domnule președinte, mai devreme sau mai târziu, echipamentele electronice se transformă în deșeuri, care încă mai conțin, din păcate, anumite substanțe periculoase. Statelor membre le este uneori dificil să rezolve problema acestor echipamente electronice reziduale, așadar este esențial să ne ghidăm treptat după așa-numitul principiu "mai bine previi decât să tratezi”. Cel puțin, prin unificarea substanțelor chimice în baza Regulamentului privind înregistrarea, evaluarea și autorizarea substanțelor chimice (REACH) și al Directivei privind interzicerea substanțelor periculoase (RoHS), ne îndreptăm în direcția unificării altor substanțe periculoase din echipamentele electrice și electronice. Este clar că acest fapt nu armonizează pe deplin toate sistemele și lasă loc de interpretări pentru statele membre, însă această armonizare elimină cel puțin diferențele semnificative care există în prezent în rândul statelor membre. Interzicerea utilizării anumitor substanțe periculoase în echipamentele electronice și măsurile adoptate astăzi nu trebuie să depășească două limite. În primul rând, acestea nu trebuie să cauzeze dificultăți prea mari pentru micile întreprinderi. În al doilea rând, lista de substanțe interzise nu trebuie să împiedice dezvoltarea tehnologiilor. Nu trebuie să creăm prejudecăți împotriva substanțelor care în prezent sunt doar în curs de testare, dar care în viitor pot aduce realizări în lumea tehnologiei și a electronicii. Sonia Alfano (IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, am votat în favoarea raportului doamnei Evans referitor la reformarea directivei deoarece regret cu adevărat faptul că, în textul de compromis, care a fost adoptat datorită presiunilor puternice din partea grupurilor de interese din domeniul industriei, toate mențiunile referitoare la PVC și materiale ignifuge au dispărut, deși toate studiile efectuate de Comisie au demonstrat încă din 2000 că eliminarea acestor substanțe prezintă riscuri grave pentru sănătate și mediu. Transferul costurilor de industrie către mediu și cetățeni este o abordare pe care nu putem sub nicio formă să o sprijinim deoarece, pe lângă denaturarea pieței libere, acest lucru reprezintă un schimb inacceptabil între calitatea vieții oamenilor și profiturile întreprinderilor. Sper că data viitoare când va fi actualizată directiva, peste trei ani, dreptul cetățenilor la sănătate și protecția mediului va fi pus direct în prima linie. Daniel Hannan Domnule președinte, poate îmi veți permite să fac remarca generală că, într-o societate deschisă, dreptul la liberă exprimare este mai valoros decât dreptul de a nu fi jignit și, într-o democrație, singurele persoane care ar trebui să hotărască dacă vom fi sau nu într-un Parlament și vom legifera sunt alegătorii noștri. Înlăturarea unui membru poate afecta în mod real rezultatul. Dacă tot nu ne va interesa modul în care aplicăm normele, atunci ar trebui să cenzurăm aluziile nesuferite, indiferent de la cine provin, dar cred că este ceva arbitrar și nedrept să permitem ca euroscepticii să fie numiți naziști... (Președintele l-a întrerupt pe vorbitor) Președinte Nu, domnule Hannan, ați trecut de la general la particular. Domnule Kamall, vorbiți despre raportul Evans sau vă voi întrerupe. Syed Kamall Domnule președinte, nu am nicio îndoială că veți încerca să mă întrerupeți, cum se întâmplă de obicei când este vorba despre libertatea de exprimare, dar chiar aș dori să vorbesc despre substanțele periculoase și toxicitate. Cred că suntem toți de acord și, în calitate de fost inginer electronist, cunosc nivelul de substanțe periculoase și toxice din interiorul acestui echipament. Este foarte bine că încercăm să rezolvăm această problemă. Dar aș dori să vorbesc și despre toxicitatea care a pătruns dezbaterea și democrația astăzi aici, în Parlamentul European. Cu siguranță că atunci când un naționalist german, un socialist vorbește... (Președintele l-a întrerupt pe vorbitor) Zuzana Roithová (CS) Domnule președinte, am votat cu plăcere versiunea de compromis a Directivei privind substanțele periculoase din echipamentele electrice și electronice. Cu toții ne-am luat un angajament pentru protejarea naturii și a sănătății publice, dar este necesară și menținerea unui simț al echilibrului. Astăzi, în mijlocul unei crize economice, nu este chibzuit să creștem sarcina financiară asupra întreprinderilor mici și a consumatorilor prin dispoziții stricte. Prin urmare, am apreciat faptul că echipa interinstituțională a însărcinat Comisia cu revizuirea listei inițiale de substanțe periculoase, în locul interzicerii lor imediate, ceea ce ar avea un impact negativ asupra IMM-urilor și a situației sociale și economice din UE. Clemente Mastella (IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, am votat în favoarea acestei propuneri de rezoluție deoarece reprezintă rezultatul unor negocieri extrem de dificile între Comisia Europeană și câteva țări terțe, printre care Canada, Japonia, Statele Unite, Australia și Mexic. Lupta împotriva contrafacerii trebuie să fie una dintre prioritățile noastre și un obiectiv al tuturor politicilor naționale și internaționale. În consecință, pentru a ajunge la rezultate eficiente, este esențială cooperarea între statele membre. Acordul la care s-a ajuns cu siguranță nu va putea să rezolve situația complexă referitoare la piețele internaționale, dar reprezintă un pas în direcția corectă. Sarcina noastră de acum este de a continua să lucrăm pentru protecția civilă și vamală a denumirilor noastre de origine afectate de concurența care este cel puțin neloială, datorită utilizării constante a numelor și acronimelor care aparțin celor mai cunoscute firme europene. Daunele cele mai evidente se vor acumula pentru industriile și producătorii din sectoarele agroalimentar, design, modă și produse de lux. Cred că Comisia a depus eforturi pentru informarea pe deplin a Parlamentului European pe parcursul tuturor etapelor negocierilor privind acordurile internaționale. Aș dori să repet aici solicitarea noastră de a acorda publicului și Parlamentului European acces la texte. În concluzie, îndemn Comisia Europeană să continue să informeze pe deplin și imediat Parlamentul referitor la toate inițiativele viitoare pe care intenționează să le adopte cu privire la această chestiune. Miroslav Mikolášik (SK) Domnule președinte, în ceea ce privește protecția drepturilor de proprietate intelectuală, cred că ar trebui acordată o atenție deosebită garantării dreptului la sănătate, care este strâns legat de dreptul real la viață. Consider inacceptabilă o situație în care, sub pretextul protecției stricte a drepturilor de proprietate intelectuală - care, în unele cazuri, pare aproape exagerată - se refuză accesul la medicamente pentru grupuri întregi de populație, mai ales în țările în curs de dezvoltare. Prin urmare, solicit Comisiei să promoveze principiile fundamentale de protecție a sănătății publice și de acces la medicamente în cadrul negocierilor privind detaliile tehnice ale acordului comercial de combatere a contrafacerii. Peter Jahr (DE) Domnule președinte, combaterea contrafacerii este o problemă extrem de importantă. În urmă cu douăzeci de ani, încă puteam râde de cineva care a cumpărat un ceas Rolex cu 10 USD. Piața din această categorie de prețuri mari nu era afectată de acest lucru. În prezent, situația este complet diferită. Mai precis, și produsele din categoriile de prețuri scăzute și medii sunt contrafăcute. Tricourile, jucăriile și îmbrăcămintea de protecție este contrafăcută, la fel și proprietatea intelectuală. În acest caz, nu este vorba numai despre o chestiune de interese financiare, ci și de siguranță la locul de muncă, protecția mediului și a sănătății, precum și de standardele sociale. Toți cei care doresc o lume corectă trebuie să lupte cu greu pentru a combate contrafacerea. Jarosław Kalinowski (PL) Domnule președinte, situația în care competiția neloială invadează piața europeană cu bunuri contrafăcute din întreaga lume este nedreaptă și evident inacceptabilă. Aș dori, de asemenea, să atrag atenția asupra formulării insuficient de clare referitoare la impunerea unei obligații de monitorizare a furnizorilor de servicii internet. Aceasta contravine dreptului la intimitate și pare să fie o tentativă de cenzură. De asemenea, acționează împotriva e-comerțului, care constituie o parte din economie pe care încercăm să o dezvoltăm într-un mod foarte dinamic prin utilizarea unor metode tot mai inovatoare, pe de o parte, continuând în același timp să impunem restricții în acest domeniu, pe de altă parte. Deciziile luate astăzi aici, cu privire la această chestiune, îmbunătățesc puțin situația. Zuzana Roithová (CS) Domnule președinte, am sprijinit rezoluția comună privind ACTA, deși am votat diferit față de grupul meu politic, deoarece și eu cred că trebuie să încurajăm Comisia să realizeze studii care să elimine semnul de întrebare final referitor la impactul ACTA asupra cetățenilor și să abordăm lacuna de informații provocată în trecut de lipsa disponibilității de a furniza textele negociate. Acest fapt implică în principal avizul Autorității Europene de Protecție a Datelor, studiile de impact asupra legislației europene existente și garanții că exceptările pentru furnizorii de conexiuni de internet nu vor fi afectate. Totuși, consider că este scandalos faptul că acordul are în vedere posibilitatea examinării la graniță a calculatoarelor și a altor obiecte personale ale călătorilor individuali. Am sprijinit cu plăcere și rezoluția PPE, care a oferit o versiune echilibrată și de un standard foarte ridicat, desigur - fără a exercita presiuni considerabile asupra Comisiei înainte de negocierile importante referitoare la forma finală a acordului. Syed Kamall Domnule președinte, presupun că degetul dumneavoastră va fi pe lângă buton. Multe persoane mă întreabă ce reprezintă ACTA și am fost unul dintre raportorii alternativi pentru Acordul comercial pentru combaterea contrafacerii. Știu că după ziua de azi unii vor pune la îndoială nivelul nostru de transparență, de democrație și libertate a exprimării, dar vreau să mă concentrez pe cele cinci motive pentru care nu am fost de acord cu rezoluția. Am fost foarte recunoscător pentru obținerea rezoluției comune PPE/ECR. În primul rând, aceasta nu depășește acquis-ul comunitar. În al doilea rând, Comisia a fost transparentă. În al treilea rând, acesta nu se negociază la nivelul OMC, deoarece China și India s-au opus acordului de la început. În al patrulea rând, acesta nu afectează medicamentele generice aflate în tranzit în UE și, în sfârșit, țările în curs de dezvoltare au libertatea de a se alătura ACTA dacă doresc acest lucru. Numai că au ales să nu o facă. Acesta este un mecanism deschis și țările pot participa dacă vor. Este însă păcat că nu respectăm aceleași principii privind libertatea de exprimare atunci când este vorba de prezentul Parlament. Explicații scrise privind votul Sophie Auconie În urma inundațiilor din 2002, care au provocat pierderi umane și materiale semnificative în Germania, Austria, Republica Cehă și Franța, Consiliul Uniunii Europene a creat un instrument care să permită eliberarea rapidă de fonduri destinate asistării regiunilor afectate de dezastrele naturale. Astăzi, Irlanda este cea care, ea însăși afectată de inundații, va beneficia de aceste fonduri. Am votat în favoarea acestei modificări a bugetului UE, întrucât permite ca acest ajutor să fie acordat prietenilor noștri irlandezi. Acest vot simbolizează solidaritatea europeană în fața dezastrelor naturale. Această solidaritate este demonstrată azi în Irlanda și mâine în Franța. De fapt, țara noastră va primi în curând un ajutor substanțial pentru a face față consecințelor furtunii Xynthia din februarie 2010. Diogo Feio Inundațiile care au avut loc în noiembrie 2009 au afectat grav Irlanda și au provocat daune considerabile estimate la peste 520 de milioane de euro. Bugetul rectificativ prevede mobilizarea Fondului de solidaritate pentru a acoperi pierderile suferite până la un total de 13 022 500 EUR în credite de plată și de angajament. După cum am avut ocazia să spun și ieri, consider că mobilizarea fondului este pe deplin justificată întrucât îi ajută pe cei care au suferit cel mai mult din cauza acestui dezastru natural și, astfel, modificarea este în conformitate cu bugetul UE. José Manuel Fernandes La 24 septembrie 2010, Comisia Europeană a înaintat o propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate, pe baza dispozițiilor de la punctul 26 din acordul interinstituțional (AII) din 17 mai 2006. Aceasta a fost prima propunere de mobilizare a Fondului de solidaritate din exercițiul financiar 2010. AII permite mobilizarea Fondului de solidaritate cu o limită anuală maximă de 1 miliard de euro. Este important de menționat faptul că scopul Fondului nu este de a acorda compensații pentru pierderile private, ci de a repara infrastructura, și că Fondul este un instrument de refinanțare. Autoritățile irlandeze estimează că pierderile totale provocate în mod direct de dezastru sunt de 520,9 milioane de euro. Comisia propune mobilizarea a 13 022 500 EUR din limita maximă de 1 miliard de euro în credite de angajament și de plată cu privire la consecințele inundațiilor din Irlanda. Cerințele juridice fiind îndeplinite, sunt de acord cu acest buget rectificativ. João Ferreira Am votat în favoarea mobilizării Fondului de solidaritate pentru Irlanda, ca urmare a inundațiilor care au afectat această țară în noiembrie anul trecut. Din nou, am dori totuși să criticăm întârzierile în ceea ce privește mobilizarea fondului. Se scurg multe luni între momentul dezastrului și punctul în care statele membre primesc efectiv ajutorul: în acest caz a fost vorba de peste un an. În funcție de circumstanțele fiecărui caz, acest fond și poate și altele trebuie să fie mobilizate mai rapid pentru a grăbi un răspuns eficient și în timp util la situațiile de urgență. Ar trebui să existe o dimensiune de coeziune a capacității de gestionare a consecințelor dezastrelor, prin reducerea diferențelor dintre diferitele regiuni și state membre ale UE. Dorim din nou să accentuăm faptul că este, de asemenea, importantă consolidarea prevenirii dezastrelor prin punerea în practică a recomandărilor adoptate recent de către Parlament. Giovanni La Via Am votat aprobarea proiectului de buget rectificativ nr. 8/2010 deoarece acesta este esențial în cazul în care dorim să alocăm 13 022 500 EUR pentru mobilizarea Fondului de solidaritate în favoarea Irlandei, cu privire la precipitațiile abundente care au provocat inundații grave în noiembrie 2009. Cred că Fondul de solidaritate este un instrument valoros care îi permite UE să dea dovadă de solidaritate față de populațiile regiunilor afectate de dezastre naturale, oferind sprijin financiar pentru a ajuta la asigurarea unei întoarceri rapide la condiții de viață cât mai normale posibil. Bugetul total disponibil pentru Fondul de solidaritate este de 1 miliard de euro. Încă nu s-a alocat nicio sumă în 2010 pentru solicitările anterioare, așadar întreaga sumă de 1 miliard de euro este încă disponibilă. David Martin în scris. - Am votat pentru această propunere de a transfera 13 022 500 din FSE către o linie bugetară destinată acordării de sprijin Irlandei în urma inundațiilor grave suferite în noiembrie 2009. Nuno Melo Acest proiect de buget rectificativ este complet logic, având în vedere scopul fondurilor mobilizate prin Fondul de solidaritate. Inundațiile din Irlanda din noiembrie 2009 au provocat daune grave, în special în ceea ce privește sectorul agricol, casele și întreprinderile, rețeaua rutieră și alte infrastructuri. Totuși, aș dori să subliniez întârzierea în mobilizarea acestui tip de sprijin. Procesul trebuie să devină mai puțin birocratic și mai rapid pentru a răspunde în timp util viitoarelor situații de dezastru. Alexander Mirsky Am votat pentru, întrucât consider că fiecare națiune UE trebuie să simtă că face parte din sistemul unei Uniuni Europene unite. Cu toate acestea, ar fi de dorit ca, data viitoare, raportorul nu doar să facă publică alocarea de resurse, ci și să explice foarte clar care sunt lucrările și măsurile specifice pe care s-au cheltuit resurse financiare atât de mari (13 022 500 EUR). În caz contrar, utilizarea necorespunzătoare și alte încălcări sunt inevitabile. Suma trebuie să fie specifică și justificabilă. Andreas Mölzer 1 miliard de euro este pus anual la dispoziția Fondului european de solidaritate. În anul calendaristic actual, încă nu a existat nicio cerere de mobilizare a acestui fond. Normele privind mobilizarea acestui Fond, care nu poate fi sub nicio formă utilizat pentru a compensa pierderi private, ci mai degrabă pentru refacerea infrastructurilor, sunt stabilite cu precizie. Irlanda a solicitat acum ajutor care să fie utilizat pentru a repara daunele provocate de inundații. Votez în favoarea raportului, întrucât nu a existat încă o mobilizare a Fondului anul acesta, iar bugetul chiar ar trebui să fie folosit într-un mod benefic. Mai mult, Irlanda îndeplinește toate criteriile. Alfredo Pallone Am votat în favoarea prezentului raport. După cum am declarat și ieri, în cursul votului în favoarea raportului domnului Böge, consider că este datoria Uniunii Europene să ofere ajutor și sprijin anumitor regiuni afectate de dezastre și catastrofe naturale. Consider că conceptul de solidaritate este legat de ideea și valorile care stau la baza Uniunii Europene. Aceasta este una dintre valorile centrale care au dus la înființarea Uniunii și care au asigurat că aceasta va prospera și se va extinde în timp. Acesta este motivul pentru care această alocare nu este doar justificată și bine-fondată, ci practic o îndatorire. Prin urmare, sper că această asistență va fi acordată și regiunilor italiene afectate în mod grav de inundațiile recente, care au pus la pământ economiile locale. Maria do Céu Patrão Neves Întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 referitor la bugetul general pentru 2010 acoperă mobilizarea Fondului de solidaritate al UE în valoare de 13 022 500 EUR în credite de angajament și de plată, ca urmare a inundațiilor care au avut loc în Irlanda, și reducerea corespunzătoare a creditelor de plată în valoare de 13 022 500 EUR de la linia 04 02 01 - Finalizarea Fondului social european (FSE) - Obiectivul nr. 1 (2000-2006), am votat în favoarea exprimării acordului față de poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010. Aldo Patriciello Aș dori să îi mulțumesc domnului Surján pentru munca sa excelentă. Am votat în favoarea raportului și sunt de acord cu proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010, care acordă sume de ajutor pentru Fondul de solidaritate și Fondul de solidaritate al Uniunii Europene - statele membre, și care alocă credite de plată în valoare de 13 022 500 EUR din domeniul politic 4 "Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale”. Paulo Rangel Felicit acest proiect de buget rectificativ care asigură mobilizarea Fondului de solidaritate european (FSE) pentru o sumă de 13 022 500 EUR în credite de angajament și de plată, cu scopul de a asista Irlanda în urma inundațiilor care au avut loc în noiembrie 2009, care au provocat pierderi substanțiale pentru sectorul agricol și economic și pentru infrastructură, în special rețelele rutiere și de aprovizionare cu apă, precum și pentru zonele rezidențiale, care se ridică la un total de peste 520 de milioane de euro. Raül Romeva i Rueda în scris. - Conform articolului 37 alineatul (1) din Regulamentul financiar, Comisia are dreptul de a prezenta proiecte de bugete rectificative în "circumstanțe inevitabile, excepționale sau neprevăzute”. În ceea ce privește diferitele puncte ale proiectului de buget rectificativ nr. 8/2010, raportul pe care l-am adoptat se referă la mobilizarea Fondului de solidaritate al UE. Comisia Europeană a propus la 24 septembrie 2010 o decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate, bazată pe dispozițiile de la punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006. Condițiile de eligibilitate pentru Fond sunt detaliate aici, precum și în Regulamentul nr. 2012/2002 al Consiliului de înființare a FSUE. Este important de menționat faptul că obiectivul Fondului nu este acoperirea daunelor private, ci repararea infrastructurii, și că acesta este un instrument de refinanțare. Zigmantas Balčytis în scris. - (LT) Comisia Europeană inițiază discuții cu privire la o revizuire a politicii europene de vecinătate, cu scopul de a defini viitoarele relații ale UE cu vecinii săi de la sud și de la est. Obiectivul urmărit al inițiativei Parteneriatului estic al UE ar trebui să fie promovarea valorilor europene comune, punând accentul pe funcționarea unor instituții democratice și respectarea drepturilor și libertăților europene. Am sprijinit acest raport care stabilește principiile generale pentru participarea Republicii Moldova în programele și agențiile comunitare. Consider că încheierea Protocolului ar permite deschiderea treptată sau consolidarea participării Moldovei la anumite programe comunitare, oferind o oportunitate de promovare în continuare a legăturilor culturale, educaționale, de mediu, tehnice și științifice și de consolidare a relațiilor politice. Este esențial ca Moldova să continue punerea în aplicare a planului de acțiune în cadrul politicii europene de vecinătate și a reformelor, pentru a realiza obiectivele de stabilitate politică și dezvoltare democratică. Elena Băsescu în scris. - (RO) Am votat în favoarea recomandării domnului Watson deoarece încheierea protocolului oferă Republicii Moldova noi oportunități de a se alătura programelor comunitare de interes. Deschiderea graduală a programelor și agențiilor UE către țările incluse în Politica europeană de vecinătate va încuraja eforturile de reformă și modernizare ale acestor state. Astfel, va fi promovată cooperarea cu UE în domenii importante cum sunt cel vamal, transporturile sau competitivitatea. Consider că participarea Republicii Moldova la inițiativele respective va contribui la articularea politicilor naționale cu cele europene. Totodată, va da un impuls procesului de negociere referitor la semnarea noului Acord de asociere, direcție în care s-au înregistrat deja progrese mulțumitoare. Salut, de asemenea, intenția Consiliului de a aloca în continuare asistență macrofinanciară Republicii Moldova și de a furniza expertiză guvernului de la Chișinău. Cum s-a arătat și în raportul de progres al Comisiei Europene, Republica Moldova a depus eforturi considerabile pentru a implementa în mod eficient reformele structurale, în conformitate cu recomandările UE. În plus, platforma de integrare europeană a guvernării actuale a creat o dinamică fără precedent în relațiile cu UE. Intensificarea participării Republicii Moldova în programele și agențiile comunitare constituie așadar un pas firesc în procesul de racordare la standardele europene. Corina Crețu în scris. - (RO) Am votat pentru încheierea protocolului care va permite intensificarea participării Republicii Moldova la anumite programe comunitare, oferind oportunitatea de a promova cooperarea în domeniile culturii, educației, mediului, precum și în cel tehnico-științific, alături de consolidarea relațiilor politice prin intermediul Parteneriatului estic și accelerarea negocierilor privind noul Acord de asociere. Stabilitatea politică și dezvoltarea democratică reprezintă elemente esențiale pentru implementarea cuprinzătoare a protocolului și facilitarea încheierii tuturor MoU necesare. Actualul impas constituțional din Republica Moldova reprezintă, prin urmare, un motiv de îngrijorare, ce trebuie abordat în mod prompt și eficient. Este esențial ca Republica Moldova să continue implementarea Planului de acțiune din cadrul PEV și a reformelor prevăzute în documentul "Rethink Moldova” ("Regândiți Moldova”). Organizarea de alegeri, prevăzută în constituție, este esențială pentru stabilitatea și prosperitatea viitoare a Republicii Moldova și pentru dezvoltarea relațiilor acesteia cu UE. Vasilica Viorica Dăncilă în scris. - (RO) Aspirațiile Republicii Moldova la un parcurs european în cadrul Uniunii și pregătirea acestuia sunt facilitate de existența acordului de parteneriat și cooperare UE - Republica Moldova, inclus în Politica europeană de vecinătate. Consider binevenită participarea Republicii Moldova la anumite programe comunitare, lucru care permite promovarea cooperării în domenii precum cultură, educație, mediu, precum și în cel tehnico-științific, precum și consolidarea relațiilor politice prin intermediul Parteneriatului estic și accelerarea negocierilor privind noul Acord de asociere. Diogo Feio Rata scăzută a participării la referendumul recent referitor la modul de alegere a președintelui Republicii Moldova și faptul că țara este condusă de un președinte interimar ilustrează problemele de guvernare ale țării și deziluzia din rândul publicului. Situația din Transnistria se înrăutățește, exercitând o presiune deosebită asupra autorităților și publicului moldovean. Această țară mai are de parcurs un drum lung până la stabilizarea instituțională și instituirea deplină a statului de drept. Prin urmare, merită sprijin și o atenție deosebită din partea Uniunii Europene. Implicarea Moldovei în programele UE este un pas important în această direcție. José Manuel Fernandes Acordul de parteneriat și cooperare dintre Republica Moldova și comunitățile europene a fost semnat la 28 noiembrie 1994 și, din 2004, Moldova a fost inclusă în politica europeană de vecinătate. Subiectul proiectului de recomandare este participarea Republicii Moldova la programele Uniunii. La 18 iunie 2007, Consiliul a publicat orientări destinate Comisiei referitoare la negocierea acordurilor cadru cu privire la principiile generale ale participării la programele Uniunii cu treisprezece țări învecinate. Negocierile cu Republica Moldova au început în martie 2008. Republica Moldova va contribui financiar la programele specifice în care participă. Această contribuție financiară variază de la program la program și este stabilită în cadrul memorandumului de înțelegere. Semnarea Protocolului îi va permite Moldovei să se deschidă treptat sau să își sporească participarea în anumite programe ale Uniunii, în măsura în care acest fapt îi va oferi oportunitatea de promovare a unor legături culturale, educaționale, de mediu, tehnice și științifice mai puternice, precum și de consolidare a relațiilor politice prin Parteneriatul estic și de sprijinire a negocierilor pentru un nou acord de asociere. Stabilitatea politică și democrația sunt esențiale pentru punerea completă în aplicare a Protocolului. Ilda Figueiredo Acordul de parteneriat și de cooperare dintre CE și Moldova a fost semnat la 28 noiembrie 1994 și, din 2004, Moldova a fost inclusă în politica europeană de vecinătate. La 18 iunie 2007, Consiliul a publicat orientări destinate Comisiei referitoare la negocierea acordurilor cadru cu privire la principiile generale ale participării în programele Uniunii cu treisprezece țări învecinate, iar în martie 2008, negocierile cu Republica Moldova au început. Protocolul include un acord cadru privind principiile generale care reglementează participarea Republicii Moldova la agențiile și programele UE. Republica Moldova a contribuit financiar la programele specifice la care participă. Această contribuție diferă de la program la program și este stabilită în memorandumul de înțelegere. Totuși, problema care apare este solicitarea pe care UE o face în numele "stabilității politice și al democrației”, căutând să intervină în afacerile interne ale unei țări, sprijinind în mod fățiș în Moldova forțele care apără interesele grupurilor economice europene și atentând la independența și suveranitatea țării, precum și la dorințele poporului său. Din acest motiv nu suntem de acord cu rezoluția adoptată. Ian Hudghton în scris. - Am sprijinit recomandarea domnului Watson și salut cooperarea continuă dintre UE și Moldova. Cătălin Sorin Ivan în scris. - Dintotdeauna am susținut și încurajat țelurile europene ale Republicii Moldova. Cred în cooperarea puternică cu o țară care a dovedit recent că este pregătită să urmeze o cale europeană. Participarea în anumite programe comunitare pentru Moldova va încuraja această țară vecină să își pună în aplicare reformele, oferind o ocazie de promovare în continuare a legăturilor culturale, educaționale, de mediu, tehnice și științifice, pe lângă consolidarea relațiilor politice prin Parteneriatul estic și negocierea noului acord de asociere. Sprijin această recomandare a lui Graham Watson de sprijinire a eforturilor țării vecine de a se reforma și moderniza, deoarece încurajează participarea Moldovei în cadrul câtorva programe și agenții ale Comunității Europene. Jarosław Kalinowski Republica Moldova este una dintre cele mai sărace țări din Europa. Cercetările au arătat că majoritatea evidentă a populației trăiește în sărăcie extremă. Reformele interne care ar putea ajuta economia sunt blocate de obicei de conflicte politice sau etnice. Prin urmare, Uniunea Europeană ar trebui să ajute Moldova și să aducă o îmbunătățire a situației țării în ceea ce privește stabilitatea, securitatea și prosperitatea. O politică europeană ar putea rezolva problema constituțională cu care se confruntă Republica Moldova, iar acest lucru ar putea, la rândul său, să ducă la alte schimbări benefice. Republica Moldova își exprimă dorința de a participa la programele politicii europene de vecinătate, iar contribuțiile sale financiare dovedesc acest fapt. Uniunea Europeană ar trebui să sprijine aceste țări cu un angajament tot mai mare, așadar consolidarea cooperării cu Republica Moldova este absolut întemeiată. Alan Kelly în scris. - Încheierea acestui protocol ar permite cooperarea sporită cu Moldova cu privire la anumite programe. Acesta va duce la o integrare mai rapidă între Moldova și UE. Având în vedere numărul de moldoveni care trăiesc și muncesc în Irlanda și contribuie la societatea irlandeză, acesta reprezintă un pas binevenit pentru viitorul Europei. Petru Constantin Luhan în scris. - Pentru promovarea reformelor, modernizarea și tranziția în țările din imediata vecinătate a Uniunii Europene, printre care și Republica Moldova, principala măsura o reprezintă deschiderea progresivă a anumitor programe, instituții și agenții comunitare către participarea țărilor partenere la politica europeană de vecinătate. Am votat în favoarea acestui raport, deoarece consider că Uniunea Europeană trebuie sa sprijine Republica Moldova și trebuie sa îi faciliteze acesteia accesul la anumite programe comunitare. Astfel, se va promova o bună cooperare între Uniune și Republica Moldova în diverse domenii, cum ar fi cel economic, științific, cultural și educațional. David Martin în scris. - Am votat pentru acest protocol privind acordul de parteneriat și de cooperare dintre CE și Moldova. Deși sunt foarte preocupat în ceea ce privește drepturile omului în Moldova, m-au încurajat observațiile Amnesty International, în special cu privire la ratificarea din octombrie a Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale, ceea ce reprezintă un pas foarte pozitiv. Jiří Maštálka În calitate de membru al delegației la Comisia parlamentară de cooperare UE-Moldova, salut fiecare pas care duce sau poate duce la o consolidare a situației politice din Moldova și la un standard de viață mai bun pentru locuitorii săi. Recomandările pe care le votăm astăzi și a căror punere în aplicare ar putea fi o consolidare a unei politici europene de vecinătate integrante în mod corespunzător ar putea fi considerate un astfel de pas. Sunt de acord cu opinia raportorului că criza actuală din Moldova este o problemă care trebuie rezolvată rapid și, mai presus de toate, prin mijloace legale. Expresia complet obscură și înșelătoare "o soluție europeană” trebuie eliminată. Este evident că raportorul se gândește la o soluție care corespunde acordurilor și documentului Consiliului Europei și normelor democratice general acceptate. Oricum, trebuie să respingem împreună și cu hotărâre orice formă de intervenție intenționată în afacerile interne ale Republicii Moldova. Oricare altă abordare va duce pur și simplu la o creștere a tensiunii în Moldova, și nu la o rezolvare pozitivă a problemelor care au fost provocate parțial de UE în trecut prin abordarea sa inechitabilă. Jean-Luc Mélenchon Indicele de dezvoltare umană al Moldovei este unul dintre cele mai scăzute din regiune. Politicile de liberalizare accelerată menite să aducă beneficii elitelor financiare ale Uniunii Europene sunt în mare măsură responsabile pentru acest fapt. Controlul exercitat de Comisia Europeană și de Fondul Monetar Internațional, promis de asistența macrofinanciară care va urma, nu va face decât să înrăutățească situația. În aceste condiții, să permitem ca guvernul moldovean să forțeze populația să finanțeze agenții și programe europene atât de nesigure precum Programul cadru pentru competitivitate și inovație sau Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR), când Moldova nici măcar nu este membră a Uniunii Europene, este de un cinism notoriu. Votez împotriva acestui raport. Nuno Melo Moldova a făcut eforturi în ultimii ani pentru a se apropia și mai mult de standardele europene de libertate, democrație și bună guvernare. Eforturile descrise au fost coerente și au demonstrat preocuparea Moldovei de a continua pe calea către o posibilă integrare în UE. Alegerile recente nu s-au petrecut în cel mai bun mod posibil, iar faptul că țara are în prezent un președinte interimar nu este cel mai bun indiciu că gradul de consolidare al culturii sale democratice este pe calea cea bună. La aceasta trebuie să se adauge chestiunea Transnistriei, care ar putea provoca o anumită instabilitate. UE ar trebui să continue să depună toate eforturile pentru ca reformele care trebuie puse în aplicare în Moldova să continue pe drumul cel bun, adică direcția acestui protocol de parteneriat și de cooperare. Louis Michel Sporirea implicării Moldovei în programele comunitare va oferi oportunitate de promovare în continuare a legăturilor culturale, educaționale, de mediu, tehnice și științifice și de consolidare a relațiilor politice și, pe lângă aceasta, de consolidare a relațiilor politice prin Parteneriatul estic și a negocierilor pentru un nou acord de asociere. Stabilitatea politică și dezvoltarea democratică în Moldova sunt totuși esențiale pentru punerea în aplicare a protocolului. Eșecul referendumului constituțional din 5 septembrie 2010 este regretabil. Este esențial ca Moldova să inițieze punerea în aplicare a planului de acțiune pentru politica europeană de vecinătate și a reformelor pe care le-a stabilit în documentul "Rethink Moldova”. Organizarea alegerilor legislative de la 28 noiembrie este esențială pentru viitoarea stabilitate și prosperitate a Moldovei și a dezvoltării relațiilor sale cu Uniunea Europeană. Aceste alegeri trebuie să ajute țara să progreseze de-a lungul acestor linii și trebuie să fie în deplină conformitate cu standardele internaționale privind organizarea de alegeri libere și egale. Alexander Mirsky Din păcate, Moldova se află astăzi într-o zonă complet instabilă de schimbări economice și politice. Protocolul la Acordul de parteneriat și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Moldova privind participarea Republicii Moldova la programele UE le oferă persoanelor din Moldova speranța unei schimbări pozitive. Încheierea Protocolului încurajează consolidarea cooperării în domeniul cultural, educațional și în alte domenii. Am votat pentru, întrucât sper că parteneriatul va contribui la integrarea Moldovei în UE. Rareș-Lucian Niculescu în scris. - (RO) Am votat la fel ca majoritatea Parlamentului în favoarea recomandării, pe care o salut, având în vedere faptul că reprezintă un semnal puternic în susținerea și încurajarea orientării pro-europene a Republicii Moldova. Acest stat, aflat la frontiera Uniunii Europene, nu va putea traversa impasul actual în lipsa unor astfel de mesaje care să insufle cetățenilor moldoveni încrederea în corectitudinea opțiunii lor europene, iar momentul nu putea fi mai potrivit astăzi, la doar câteva zile înainte de alegerile parlamentare anticipate care au loc în această țară. Justas Vincas Paleckis Am sprijinit Protocolul care stabilește principiile generale de participare a Republicii Moldova la agențiile și programele comunitare. Acesta oferă Moldovei noi oportunități de promovare a legăturilor culturale, educaționale, de mediu, tehnice și științifice cu statele membre UE. Am convingerea că relațiile politice din UE și Moldova vor fi consolidate prin Parteneriatul estic și negocierile privind noul acord de asociere. Stabilitatea politică și dezvoltarea democratică în Moldova sunt esențiale pentru participarea deplină la programele comunitare; prin urmare, este important ca perioada prelungită de neliniște și instabilitate să ia sfârșit după alegerile parlamentare. Maria do Céu Patrão Neves Din 1994, există un canal preferențial pentru relațiile cu Moldova, data semnării Acordului de parteneriat și cooperare dintre CE și Moldova. În 2004, Moldova a fost inclusă în politica europeană de vecinătate. Cooperarea interinstituțională dintre UE și țările învecinate ar putea sau nu să ducă la o procedură de aderare a unei țări la UE. Indiferent de acest rezultat, UE, în calitate de entitate supranațională, este guvernată de valori bazate pe pace, libertate și democrație, pe care le consideră fundamentale pentru prosperitatea continentului european. Este esențial ca cooperarea cu țările învecinate să fie însoțită de o atenție deosebită din partea Uniunii pentru stabilitatea acestor țări, fără a se amesteca, sprijinind instituțiile în punerea în aplicare eficientă a statului de drept și în respectarea deplină a drepturilor omului. Ratificarea de anul acesta de către Moldova a Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale este un pas foarte bun în această direcție. În acest context, am votat în favoarea acestei rezoluții legislative referitoare la semnarea unui protocol suplimentar la Acordul de parteneriat și de cooperare UE-Moldova și a unui Acord cadru UE-Moldova privind principiile generale care reglementează participarea Moldovei în programele Uniunii. Aldo Patriciello Aș dori să îi mulțumesc domnului Watson pentru munca sa excelentă. Am votat pentru deoarece sunt de acord cu faptul că este esențial ca Moldova să continue cu punerea în aplicare a planului de acțiune în cadrul politicii europene de vecinătate și a reformelor pe care le-a stabilit în documentul "Rethink Moldova”. Conform cerințelor din constituție, organizarea de alegeri este esențială pentru viitoarea stabilitate și prosperitate a Moldovei și pentru dezvoltarea relațiilor sale cu UE. Toate partidele ar trebui să se unească pentru a găsi o soluție și pentru a demonstra încrederea poporului moldovean într-o soluție europeană. UE și Consiliul Europei au oferit o asistență semnificativă și ar trebui să continue să facă acest lucru pentru a depăși repede acest impas. Mario Pirillo Adoptarea protocolului privind principiile generale pentru participarea Republicii Moldova în programele Uniunii Europene este extrem de importantă pentru a putea continua în direcția unei colaborări mai structurate care, în mod rezonabil, ar trebui să rezulte în viitor într-un acord de asociere. Impasul constituțional actual din Moldova ar putea afecta punerea în aplicare completă a protocolului și a memorandumurilor de înțelegere conexe. După eșecul de la referendumul din septembrie anul trecut, este foarte important ca toate forțele politice să acționeze în mod responsabil înaintea viitoarelor alegeri de la 28 noiembrie 2010. Stabilitatea politică este o condiție sine qua non pentru o implicare sporită în programele UE. În egală măsură, o alegere decisivă pro-europeană ar putea contribui la netezirea căii de dezvoltare economică și democratică în Moldova. Acesta, domnule președinte, este motivul pentru care am votat azi în favoarea acestei rezoluții a Parlamentului European, în speranța că toate procesele activate în Moldova vor fi însoțite de un sprijin tehnic și științific din partea Europei. Rovana Plumb în scris. - (RO) În cadrul politicii europene de vecinătate, deschiderea progresivă a anumitor programe și agenții ale Uniunii către participarea țărilor partenere la politica europeană de vecinătate reprezintă una dintre numeroasele măsuri menite să promoveze reforma, modernizarea și tranziția în țările vecine Uniunii Europene. În martie 2008 s-a decis începerea negocierilor cu Republica Moldova, negocieri care acum au fost încheiate. Prezenta propunere de protocol conține un acord-cadru privind principiile generale de participare a Republicii Moldova la mai multe programe și agenții comunitare, precum cele din domeniul transporturilor, securității alimentare, vămii, siguranței aviatice și altele. Am votat acest raport deoarece această inițiativă sprijină eforturile de reformă și modernizare ale statului din vecinătatea UE, Republica Moldova. Paulo Rangel în scris. - (PT) Am votat în favoarea semnării prezentului Protocol la Acordului de parteneriat și cooperare dintre UE și Moldova deoarece înțeleg că asistența pe care UE a oferit-o Moldovei este esențială pentru ca această țară să poată fi capabilă să implementeze reformele necesare și să obțină stabilitatea politică dorită, în deplină conformitate cu principiile statului de drept democratic. Raül Romeva i Rueda în scris. - Acest raport se referă la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui Protocol la Acordul de parteneriat și cooperare care stabilește un parteneriat între comunitățile europene și statele lor membre, de o parte, și Republica Moldova, de cealaltă parte, privind un acord cadru între Uniunea Europeană și Moldova referitor la
{'language': 'ro'}