Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vaheline koostöö (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel koostatud Adamos Adamou raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd käsitleva Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta - C6-0311/2007 -.
Franco Frattini
komisjoni liige. - Proua juhataja, tahaksin tänada parlamenti ja eelkõige raportöör Adamoud järjepideva ja konstruktiivse koostöö eest ning toetuse eest selle väga olulise koostööd käsitleva kokkuleppeni jõudmisel.
Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti loomine oli suur edusamm põhiõiguste edendamisel ja austamisel Euroopa Liidus. See on edusamm ka institutsioonidevahelise koostöö tähenduses. Olen alati valmis olnud kinnitama, et kolm institutsiooni toetavad täielikult seda olulist algatust. Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vaheline sujuv koostöö on ameti edu tagamisel ülioluline.
Nõukogu otsuse eelnõu kajastab seda eesmärki. See esindab kahe organisatsiooni tõelist koostöötahet ja mul on hea meel näha, et kokkuleppega seotud läbirääkimised olid kiired ja need peeti mõlema osapoole poolt väga konstruktiivsel viisil.
See tähtis kokkulepe võimaldab ametil töötada oma suutlikkust parimal viisil ära kasutades. Täies mahus tööleasumiseks on juba võetud palju meetmeid ja mõned on ikka veel ettevalmistamisel. See kokkulepe aitab edendada üldist koostööraamistikku. See aitab rajada mõlema asutuse jaoks struktuuriplatvormi, muutes vastastikuse dialoogi ja ühise tegevuse võimalikumaks ja tõhusamaks.
See aitab samuti vältida töö mitu korda tegemist kahe asutuse poolt. Kokkuleppes sätestatakse korrapärased kontaktid ja kohtumised ameti ja Euroopa Nõukogu ametnike vahel ning korrapärane teabevahetus. Sõltumatu isiku määramine ameti juhtkonda ja täitevüksustesse edendab arvamuste vahetust ja koostööd.
Lõpuks tugevdab kokkulepe meie ühist eesmärki põhiõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks Euroopa Liidus.
Adamos Adamou
raportöör. - (EL) Proua juhataja, lugupeetud volinik, kaasparlamendiliikmed, alustuseks tahan avaldada rahulolu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelise senise koostöö üle, iseäranis just kokkuleppe sõlmimisel, mis rahuldab mõlemaid osapooli. Loodan, et nende koostöö tulevikus jätkub sujuvalt samadel alustel.
Hoolimata pikaleveninud aruteludest ja konsultatsioonidest variraportööridega käesoleva raporti sisu üle, andis dokumentide esitamise büroo meile teada, et kodukorra artikli 83 lõike 7 ja artikli 51 lõike 2 järgi ei tohi nimetatud kokkuleppe teksti muuta, ning mis puutub raportisse endasse, siis vaid menetluslikud muutused on lubatud, mistõttu hääletasid paljud kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmed sunnitult käesoleva raporti poolt. Seega kiidetakse Euroopa Nõukogu ja põhiõiguste ameti vahelise kokkuleppe sõlmimine minu koostatud raportis vaid heaks.
Euroopa Liidu põhiõiguste kaitsmise põhimõtete süsteem on kujunenud põhiliselt Euroopa Kohtu pretsedendiõigusel ja seda on kinnitanud kiire tunnustamine Euroopa Liidu asutamislepingutes. Kuid äärmiselt oluline on tagada inimõiguste kaitsmise süsteemi täiendav tugevdamine, kaitstes samas selliseid aluspõhimõtteid nagu mittediskrimineerimine, eraldatuse vältimine, sõna- ja usuvabaduse austamine, südametunnistusevabadus ning sotsiaalsed ja majanduslikud õigused.
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet võib pakkuda eespool nimetatud kaitsemeetmeid ühenduse asjakohastele asutustele, organitele, ametkondadele ja ametitele ning ühenduse liikmesriikidele ühenduse õiguse rakendamisel. On oluline tunnustada, et just Euroopa Nõukogu on arendanud eesrindliku töö kaudu selles valdkonnas põhjalike normide süsteemi ning õiguslikud ja kohtulikud vahendid inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitsmiseks ja edendamiseks ning on kogunud laialdaselt kogemusi. Seetõttu tuleb saavutada nii põhiõiguste ameti kui ka Euroopa Nõukogu ühine eesmärk kaitsta põhiõigusi teineteist täiendaval ja positiivsel viisi. Tuleb vältida töö kattumist ning Euroopa Nõukogu kehtestatud ja hästi toimivat inimõiguste ja isiklike õiguste kaitsmise (kohtuliku ja muu) süsteemi võimalikku nõrgendamist ja vähendamist. Peame olema hoolikad, et ei vaidlustataks õiguspretsedenti ega inimõiguste kaitse sisu, mille on paika pannud Euroopa Nõukogu, organisatsioon, kuhu kuulub 47 liikmesriiki.
Ühtlasi tahan rõhutada, et meil tuleb võidelda volituste ja menetluste mis tahes kattuvuse vastu, et mitte ajada segi kahe organi eesmärke ja pädevusalasid, et saavutaksime nende vahel üksmeelse koostöö. See peab peegelduma ka ameti iga-aastases tööprogrammis ning kahe institutsiooni vahelises sidususes ja ühistegevuses.
Euroopa Nõukogu ja põhiõiguste ameti vahelises teabevahetuses on äärmiselt tähtis, et see leiaks aset täieliku konfidentsiaalsuse alusel, mille järgimist jälgivad mõlemad osapooled. Nõukogu, põhiõiguste amet ja Euroopa Nõukogu peaksid leppima kokku kokkuleppe artikli 15 rakendamise üksikasjalikemates eeskirjades, milles nähakse ette toetused, mida Euroopa Nõukogu saab põhiõiguste ametilt, et saavutada täielik läbipaistvus ja vältida igasuguseid viiteid kahe institutsiooni liigsele omavahelisele sõltuvusele.
Samuti on oluline rakendada kokkuleppe artiklit 7 sellisel moel, mis võimaldaks kahel institutsioonil vahetada vastastikusel nõusolekul nii palju andmeid kui võimalik, pidades samas kinni oma kodukorrast, ja võimalikult laialdaselt vastavalt kehtivatele konfidentsiaalsusnõuetele. Vastavat infot tohiksid kasutada ainult need institutsioonid, kes on otseselt seotud kõne all olevate küsimuste läbivaatamisega. Seda ei tohiks teha kättesaadavaks kolmandate riikide institutsioonidele või ametitele, kui puuduvad tagatised ja kontrollimehhanismid selle kasutamiseks.
Nagu juba ütlesin, osutus komisjoni ja Euroopa Nõukogu vaheline koostöö kokkuleppe sõlmimise nimel peetud läbirääkimistel kasulikuks. Ja just sellist koostöö, läbipaistvuse ja vastastikuse täiendavuse vaimus tehtavat tõhusat ühistegevust oodatakse kahelt institutsioonilt ka tulevikus. Kuid on äärmiselt oluline, et Euroopa Parlament osaleks selles protsessis korrapäraste raportite esitamisega ja et Euroopa Nõukogult palutakse arvamust kõikide uuringute ja hinnangute kohta, mis on viidud läbi seoses nende kahe institutsiooni töö vastastikuse täiendavuse, kattuvuse vältimise ja läbipaistvusega.
Kinga Gál
PPE-DE fraktsiooni nimel. - Proua juhataja, mul on hea meel rääkida täna fraktsiooni PPE-DE nimel variraportöörina raportist kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahel Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelise koostöö kohta.
Meil on olnud pikad arutelud ja palju küsimusi selle kohta, kas amet on vajalik; kas Euroopa Nõukogul on võimalik seda aktsepteerida; kas nende kahe koostöö saab olema tegelik ja kasulik.
Kogu selle aja jooksul ütlesid parlament ja komisjon selgelt - jah, me vajame ametit, näeme selle institutsiooni mõtet ja ootame head koostööd Euroopa Nõukogu ja ameti vahel.
Seetõttu tervitan asjaolu, et nüüd, kui kokkulepe on sõlmitud, on meil võimalik rääkida institutsionaliseeritud koostööst. Teiselt poolt on mul kahju, et me ei suutnud seda teksti tõeliselt täiustada mõningaid aspekte parandades, sest ma oleksin rõhutanud vajadust arvestada iga kord, kui amet konkreetsete küsimustega tegeleb, kõiki Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee kogemusi ja teadmisi, selle erinevate komiteede aruandlussüsteemi, näiteks õigusasjade ja inimõiguste komitees, kus on nende küsimustega tegelemiseks suurepärased teadmised ja kogemused.
Sellele vaatamata on mul hea meel, sest kokkuleppe sõlmimine annab märku, et see asutus, amet, alustaks tööd võimalikult kiiresti. Amet avati ametlikul 1. märtsil, aga selle töö- ja juhtimisstruktuur ei ole veel paigas. Kindlasti on vaja edasi liikuda ja olukorda parandada.
Olen jälginud seda küsimust alates oma volituste algusest ja märganud suuri raskusi selle tegevusulatuse, pädevusvaldkonna ja otsustusstruktuuride kujundamisel, nii et kõik osapooled rahul oleksid.
Oleme kõik osalised, sest amet kogub ja koostab andmeid ja valmistab ette soovitusi selle valdkonna asutustele, töövaldkond, mille piire on raske määratleda, mis on horisontaalne ja lõikub ühenduse kõikide poliitikatega.
Saame rahule jääda ainult siis, kui loome usaldusväärse ja vastutava ameti, millele on antud piisavad volitused ja nõuetekohane eelarve ülesannetega toimetulekuks. Kokkulepe saab selles osas aidata.
Tagame ülesannete kattumise ja töö korduva tegemise ärahoidmise. Loodame, et põhiõiguste harta tänane pühalik väljakuulutamine on üks külg ja amet on teine külg ühest ja samast mündist - esimene praktiline samm ELi tulevase inimõiguste ja põhivabaduste poliitika suunas.
Genowefa Grabowska
fraktsiooni PSE nimel. - (PL) Proua juhataja, arutleme täna ebastandardse protseduuri üle, sest Euroopa Parlament langetab otsuse Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vahelise koostöö kokkuleppe otstarbekohasuse kohta. Meil ei saa mingil viisil selle kokkuleppe sõlmimisse sekkuda, võime seda vaid hinnata ning arvamust avaldada.
Euroopa Nõukogu on Euroopa vanim organisatsioon, mis tegeleb inimõiguste ja demokraatia edendamisega. Kellelegi siin ei ole vaja meelde tuletada, et koostöö Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu (ning varem ka Euroopa Ühenduste) vahel on algusest peale eksisteerinud. Konkreetse riigi Euroopa Liidu liikmeks saamise eelduseks on põhiväärtuste austamine, mida käsitletakse Euroopa Nõukogu statuudis: võrdsus seaduste ees demokraatia ning iseäranis just austus inimõiguste vastu.
Seega on hea, et nimetatud kaks organisatsiooni, Euroopa Ühendused (praegune Euroopa Liit) ja Euroopa Nõukogu, saavad koostööd teha lisaks Strasbourgis külg külje kõrval istumisele ka ühistes tegevusvaldkondades kaasa lüües. Täna arutlusel olev kokkulepe ei ole väga originaalne ega uus, nagu ka Põhiõiguste Amet ei ole täiesti uus institutsioon.
Nagu teame, vahetati põhiõiguste ametiga välja Viinis asunud Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus, millel oli Euroopa Nõukoguga sarnane koostööd käsitlev kokkulepe. Kõnealune 1999. aastal sõlmitud kokkulepe austas mõlemat osapoolt ning oli kuni praeguseni jõus, st hetkeni, kui keskus asendati põhiõiguste ametiga.
Ent kuna Euroopa Liidu uus võimuorgan on asjaosaline, peame uurima kõnealust uut koostöö kokkulepet Euroopa Nõukoguga, et tagada nende kahe sarnase institutsiooni vaheline koostöö, mitte võistlus.
Pean ütlema, et nimetatud kokkuleppe üle arutleti kärmelt, kuid tublisti. Meil ei ole selle sisu suhtes erilisi kahtlusi ning kuidas saakski olla. Sellega luuakse raamistik koostöö jaoks, sõlmitakse igapäevaseid tutvusi ja isiklikke sidemeid, kuna Euroopa Nõukogul on õigus nimetada väline isik (ja tema asetäitja) ameti haldusnõukokku ja juhatusse. Kõike seda arvestades toetan kõnealust ettepanekut täielikult ja kiidan ülalmainitud kokkuleppe heaks, mis täidab hästi mõlema institutsiooni otstarvet.
Irena Belohorská
(SK) Daamid ja härrad, tänan, et andsite mulle võimaluse sõna võtta. Raportis käsitletakse võimalikke huvide lahknemist Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahel. Minu arvates on see küsimus teisejärguline. Tõelised raskused kerkivad Strasbourgis asuva Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Luksemburgis paikneva Euroopa Kohtu vahel.
Mõlemaid nimetatud kohtuid on volitatud tegutsema inimõiguste valdkonnas ning kõnealused võimuorganid räägivad mõnede määruste puhul teineteisele vastu. Enamasti on need seotud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni lõikudega 6 ja 8 ning puudutavad kohtuasju, mis on seotud konkurentsieeskirjade rikkumisega, näiteks nagu ettevõtete National Panasonic, Hoechst AG, Niemetz jne menetlused.
Lõpetuseks tahan öelda, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioon, mille on kinnitanud Euroopa Liit, on kaks sarnast, kuid ühtlasi ka erinevat dokumenti. Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti pädevusvaldkond keskendub järelevalvele ja toetamisele. Seega peame tervitama Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 põhjal sõlmitud kokkulepet, millega luuakse erinevate võimupädevuste vahele selgust. Samuti on kiiduväärt asjaolu, et ameti haldusnõukokku kuulub Euroopa Nõukogu esindaja.
Kuna ameti pädevusvaldkond on piiratud, arvan, et selle ettevõtmised pigem täiendavad Euroopa Nõukogu tegevusi kui võistlevad nendega. Igatahes jätkame kõnealuse teema üle arutlemist põhiõiguste harta õigusliku staatuse muutmise raames.
Panayiotis Demetriou
(EL) Proua juhataja, lugupeetud volinik, Euroopa Liit on viimastel kuudel astunud neli otsustavat sammu inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks. Esiteks asutati eripärane põhiõiguste amet. Teiseks kaasati reformilepingusse põhiõiguste harta õiguslikult siduva jõu klausel ning Euroopa Liidu ühinemise klausel 1950. aasta Euroopa inimõiguste konventsiooniga. Kolmandaks kirjutas parlament täna pidulikult alla põhiõiguste hartale; pärast ametlikku väljakuulutamist muutub see Euroopa õigustiku osaks. Kaasaegne inimõiguste koodeks! Neljandaks annab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vaheline kokkulepe täpselt märku, mida Euroopa Liit esindab - inimõiguste edendamist - ning näitab, et nimetatud element loob iga kaasaegse ühiskonna ning riigi alusmüüri.
Euroopa Nõukogu ei allutata, jäljendata ega asendata ning see etendab kindlalt inimõiguste rahvusvahelise kaitsja rolli. Vastupidi, algatati hoopis uus koostööetapp ega õhutatud antagonismi. Seega nõustun kõigega, mida raportöör, kes on mu rahvuskaaslane, nimetatud teemal ütles, kiidan ta raporti terviklikult heaks ning õnnitlen teda selle koostamise puhul.
Mul on au olla Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee auliige, kuid täna tunnen iseäranis suurt uhkust ja rõõmu, sest kaks institutsiooni, nimelt Euroopa Liit ja Euroopa Nõukogu, alustavad pidulikult koostöö tegemist nimetatud valdkonnas. Loodan, et see sajand läheb õigustatult maailma ajalukku inimõiguste sajandi nime all.
Sylwester Chruszcz
(PL) Proua juhataja, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet Viinis on järjekordne kulukas institutsioon, mis võtab endale õiguse kontrollida ja noomida liikmesriike põhiõiguste harta järgimisel ja teistes küsimustes.
Raske on jätta loomata muljet, et Euroopa maksumaksjate raha kulutatakse jällegi mõjuvõimu tugevdamisele Brüsselis ning Eurostate'i loomisele. Euroopa Nõukogu ja OSCE on olemasolevad institutsioonid, mis juba tegelevad samade küsimustega rahvusvahelisel tasandil, mitte rahvusüleselt. Näeme lihtsalt juba eksisteerivate institutsioonide jäljendamist, millega suurendatakse Euroopa Liidu mõjuvõimu ning bürokraatiat.
Euroopa riigid, kaasa arvatud minu kodumaa Poola, peavad kohustuslikult kaitsma ja edendama inimõigusi, täites muuhulgas inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni tingimusi. Kuid põhiõiguste amet koos teiste ametitega, mida muljetavaldava kiirusega asutatakse, ei ole üksnes raha raiskamine, vaid ka kahtlase väärtusega, et mitte öelda ohtlik, Brüsseli algatus.
Roberta Alma Anastase
(RO) Daamid ja härrad, käimasoleva täiskogu istungiga tähistatakse Euroopa paljusid ettevõtmisi inimõiguste valdkonnas, nagu ka võimalust neid 2007. aasta raames hinnata.
Otsus sõlmida põhiõiguste ameti ja Euroopa Nõukogu vahel koostööd käsitlev kokkulepe moodustab koos nimetatud ameti loomisega ja põhiõiguste harta väljakuulutamisega osa Euroopa Liidu jõupingutustest kindlustada oma tegevust ja rolli inimõiguste edendajana nii ELis kui ka väljaspool ELi. Tahan juhtida tähelepanu kahele seisukohale, mis on minu arvates selles valdkonnas olulised.
Kõigepealt kiidan heaks püüde jõuda kõnealuse kokkuleppe kahele eesmärgile, nimelt ühelt poolt tõhustada ja ühendada Euroopa poliitikat inimõiguste valdkonnas ning teiselt poolt saavutada sidusus ja vältida võimude dubleerimist. Vaid nii suudame jätkuvalt edendada austust Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni kehtestatud põhiõiguste vastu, kaasates sinna ühistegevuse kaudu meie endi mehhanismid, mille oleme nimetatud eesmärgi jaoks loonud.
Teiseks kiidan heaks püüdluse tihendada koostööd Euroopa Nõukogu algatatud inimõigustekaitse eriprojektide valdkonnas. Tänu seda tüüpi vastastikmõjule saame aidata rohkem kaasa inimõiguste olukorra parandamisele, tegutsedes teatud juhtudel nii liidusiseselt kui ka -väliselt. Soovin juhtida tähelepanu asjaolule, et kõnealust koostööd tuleb peaasjalikult edendada nendes Euroopa riikides, mis piirnevad Euroopa Liiduga, et luua tõeline demokraatia tavasid järgiv piirkond väljaspool Euroopa Liitu.
Musta mere piirkonna koostööalase raportöörina palun Euroopa institutsioonidel toetada piirkondlikke koostööprojekte. Minu arvates on hea alustada kõnealuse suuna arendamist Euroopa Nõukogu esitatud algatusega Musta mere euroregiooni loomise kohta, et edendada demokraatiat piirkondlikul tasandil, ning kutsun komisjoni üles avaldama nende õnnestumisele täielikku toetust.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval, 13. detsembril 2007.

{'language': 'et'}