Sosiaalipaketti (Ensimmäinen osa) (keskustelu) Puhemies (ES) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat sosiaalipaketista (ensimmäinen osa). Vladimír Špidla komission jäsen. - (CS) Arvoisa varapuhemies, hyvät naiset ja herrat, komissio hyväksyi kaksi kuukautta sitten uudistetun sosiaalipoliittisen ohjelman. Ohjelman tarkoituksena on auttaa unionia ratkaisemaan sosiaalipolitiikan ongelmat, joita Eurooppa kohtaa 2000-luvulla. Ohjelmassa esitellään sosiaalipolitiikan alalle kunnianhimoisia ja yhtenäisiä toimenpiteitä, joiden avulla eurooppalaiset voivat hyödyntää mahdollisuuksia, joita heille on tarjolla. Kuten aiemmin on jo sanottu, työ- ja sosiaaliasioista vastaavat ministerit keskustelivat uudistetusta sosiaaliohjelmasta sosiaaliasioiden neuvoston epävirallisessa tapaamisessa, joka järjestettiin heinäkuun alussa Chantillyssa. Ilahduin saadessani raportin, jossa kerrottiin jäsenvaltioiden erittäin myönteisestä suhtautumisesta uudistettuun sosiaaliohjelmaan. Odotan kiinnostuksella päätelmiä, jotka neuvoston on määrä saada vuoden loppuun mennessä. Olen saanut esitellä paketin jo puheenjohtajakokoukselle ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnalle. Nyt aika on kypsä myös perusteelliselle keskustelulle täällä parlamentissa. Olen vakuuttunut siitä, että tämänpäiväinen ajatustenvaihto auttaa meitä pääsemään yhteisymmärrykseen siitä, millaisen sosiaalisen Euroopan haluamme rakentaa Euroopan kansalaisille. Haluaisin muistuttaa teitä tähänastisesta kehityksestä. Käsittelemämme monitahoinen paketti on kaksi vuotta kestäneiden yhteisten ponnistelujen tulos. Komissio on työskennellyt kaikkien asianosaisten osapuolten kanssa, mukaan lukien työntekijöiden ja työnantajien edustajien, kansalaisyhteiskunnan, jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten elinten kanssa. Paketti muodostaa yhtenäisen kokonaisuuden, ja siinä korostetaan yhteyksiä muihin aloihin, esimerkiksi koulutukseen, terveyteen, ympäristöön, tietoyhteiskuntaan ja talouteen. Paketissa osoitetaan selvästi, että taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet ovat saman kolikon kaksi eri puolta ja että kansalaisten eduksi on tehtävä tiivistä yhteistyötä. Paketti on kunnianhimoinen. Sillä pyritään vastaamaan käytännöllisesti ihmisten huoliin ja parantamaan kansalaisten elinoloja. Paketti on myös varsin kattava. Se on laajin paketti, minkä komissio on koskaan hyväksynyt yhdellä kertaa, ja siinä esitellään 18 aloitetta yhdessä kertomuksen kanssa. Lisäksi yli 20 muusta, usean eri alan aloitteesta käydään keskustelua. Tällä hetkellä keskitymme kahteen toimenpiteeseen: syrjinnän torjumista koskevaan direktiiviehdotukseen ja eurooppalaisten yritysneuvostojen perustamista koskevan direktiivin tarkistukseen. Ensin haluaisin sanoa kuitenkin muutaman sanan tämän paketin perusperiaatteista. Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma perustuu kolmeen pääperiaatteeseen: mahdollisuuksiin, väyliin ja yhteisvastuuseen. Me eurooppalaiset pidämme yksilöitä arvossa ja haluamme, että kaikki voivat toteuttaa mahdollisuuksiaan yhdenveroisesti. Tämä tarkoittaa ihmisten eteen osuneiden esteiden poistamista ja sellaisten olojen luomista, joissa kaikki voivat hyötyä tarjolla olevista tilaisuuksista kunnioittaen samalla Euroopan monimuotoisuutta ja välttäen epäsopua. Eurooppalaisten luottamus tasa-arvoon luo yhteistä uskoa sosiaaliseen yhteisvastuuseen: yhteisvastuuseen sukupolvien, alueiden, yhteiskunnan ylimpien ja alimpien, varakkaiden ja vähemmän varakkaiden jäsenvaltioiden ja myös naapurimaidemme ja kumppaneidemme muualla maailmassa välillä. Yhteisvastuuhan on olennainen osa Euroopan yhteisön toimintaa ja suhteitamme muiden maiden kanssa kaikkialla maailmassa. Hyvät naiset ja herrat, kuten tiedätte, syrjinnän vastaisen oikeussuojan laajuus riippuu EU:ssa tällä hetkellä syrjinnän perusteista. Syrjintä ei kuitenkaan rajoitu yhdelle alalle. Tämän takia olemme ehdottaneet paketin osaksi horisontaalista direktiiviä, jolla kiellettäisiin ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen, uskonnolliseen vakaumukseen ja vammaisuuteen perustuva, työelämän ulkopuolinen syrjintä. Horisontaalisella direktiivillä jäsenvaltiot, taloudelliset yksiköt ja kansalaiset saavat asiasta täyden selvyyden ja oikeusvarmuuden. Luonnos on vastaus parlamentin toistuviin pyyntöihin ja lupauksiin, jotka komissio teki tullessaan virkaan. Se on joustava väline, joka perustuu periaatteille, jotka jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet ja sisällyttäneet nykyisiin säännöksiin. Haluaisin korostaa, että syrjinnän kaikkien syiden selvittäminen samalla tavalla ei tarkoita, että kaikilla aloilla olisi käytettävä samoja sääntöjä. Esimerkiksi vakuutus- ja pankkialalla on mahdollista ottaa käyttöön toisenlaiset lähestymistavat iän tai vammaisuuden perusteella. Tällaisten eriävät menettelytavat on kuitenkin perusteltava vakuuttavasti ja luotettavien tilastotietojen mukaan. Vanhukset voivat edelleen nauttia edullisemmista hinnoista julkisessa liikenteessä tai kulttuuritapahtumissa, ja edelleen on mahdollista rajoittaa joidenkin tuotteiden saatavuutta ihmisten terveyden suojelemiseksi, esimerkiksi alkoholin myyntiä alaikäisille nuorille. Direktiivi kattaa kaikkien tavaroiden ja palveluiden toimittamisen ja koskee niin liiketoimintaa kuin yksityishenkilöitäkin, mutta vain kun kyse on tavaroiden ja palveluiden kaupallisesta toimittamisesta. Direktiivi on myös oikeasuhteinen sillä asetetun vastuun osalta suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Periaate sisältyy sekä nykyisiin syrjinnänvastaisiin direktiiveihin että vammaisten oikeuksia koskevaan YK:n yleissopimukseen, jonka jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö ovat allekirjoittaneet. Direktiiviluonnoksella kielletään syrjintä, mutta samalla kunnioitetaan muita perusoikeuksia ja -vapauksia, joihin kuuluvat muun muassa yksityis- ja perhe-elämän suojelu ja tämän alan toimet sekä myös uskonnonvapaus ja yhdistymisvapaus. Haluaisin kiinnittää huomionne myös toiseen ongelmaan, nimittäin romanien syrjintään, jonka komissio on tuominnut toistuvasti EU:n periaatteiden vastaiseksi. Pakettiin kuuluu julistus uudistetusta lupauksestamme tasapuolisten mahdollisuuksien takaamisesta ja syrjinnän torjumisesta. Paketissa on myös komission valmisteluasiakirja yhteisön välineistä ja toimista romanien integroimiseksi. Se on vastaus pyyntöön, jonka Eurooppa-neuvosto esitti joulukuussa 2007. Se pyysi, että komissio tarkistaisi nykypolitiikkaa ja -välineitä ja antaisi neuvostolle kertomuksen edistyksestä. Komission valmisteluasiakirjan mukaan tarvittavat lainsäädäntö-, rahoitus- ja koordinointivälineet ovat olemassa ja käytössä, mutta eivät riittävän laajasti. Uudistettuun sosiaaliohjelmaan kuuluu useita aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa unionin kykyä toimia muutoksissa tehokkaammin. Olemme vakuuttuneita, että eurooppalaisella sosiaalisella vuoropuhelulla ja eurooppalaisilla yritysneuvostoilla on tässä erityinen asemansa. Eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiivi on vaatinut päivitystä jo jonkin aikaa. Tällä hetkellä unionissa on 820 eurooppalaista yritysneuvostoa, jotka edustavat 15 miljoonaa työntekijää. Viimeaikaisista tapauksista käy kuitenkin ilmi, että neuvostot eivät tee työtään kunnolla ja että työntekijät eivät useinkaan saa tietoa tai heitä ei kuulla yritysten rakenneuudistusten yhteydessä. Aloitteella pyritäänkin vahvistamaan sosiaalisen vuoropuhelun asemaa ylikansallisissa yrityksissä. Luonnos on tasapainoinen, ja sillä pitäisi voida taata, että työntekijöiden edustajat saavat asianmukaisesti tietoa ja heitä kuullaan ennen työntekijöiden oloihin vaikuttavien päätösten tekemistä. Luonnoksen avulla yritysten olisi myös helpompi mukautua globalisaatioon. Komissio pitäisi tietenkin parempana, että ratkaisusta keskustelisivat ensin työntekijät ja työnantajat. Emme kuitenkaan saaneet suostuteltua näitä tahoja keskustelupöydän äärelle viime kesäkuussa, minkä takia komission oli annettava luonnos omasta aloitteestaan. Arvostamme kuitenkin yhteistä kirjettä, jonka työntekijöiden ja työnantajien edustajat lähettivät neuvostolle ja parlamentille elokuussa. Arvostamme molempien tahojen työtä, jota tässä monimutkaisessa asiassa on tehty sopimukseen pääsemiseksi. Olen myös ilahtunut, että osapuolet päättivät hyväksyä komission luonnoksen jatkotoimien perustaksi. Toivon todellakin, että parlamentti muistaa työntekijöiden ja työnantajien edustajien tekemät käytännön ehdotukset, kun asia siirtyy parlamentissa ensimmäiseen käsittelyyn. Mielestäni meidän olisi päästävä nopeaan ratkaisuun. Komissio pyrkii tasoittamaan tietä parhaansa mukaan. Seuraavaksi sanon muutaman sanan globalisaation vaikutuksista. Yritysten rakenneuudistukset ovat joskus välttämättömiä, mutta niiden vaikutukset työntekijöihin ja heidän perheisiinsä voivat olla erittäin tuskalliset. Euroopan globalisaatiorahaston tarkoituksena on auttaa tällaisissa tilanteissa. Tähän mennessä rahastolla on autettu 7 250 työntekijää löytämään uusi työpaikka. Voimme olla tähän tyytyväisiä, mutta on varmistettava, että rahaston tuki on kaikkien niiden saatavilla, jotka hyötyisivät siitä. Sosiaalipakettiin kuuluvassa kertomuksessa todetaan, että vuosittain käytettävissä olevista 500 miljoonasta eurosta vain neljä prosenttia käytettiin vuonna 2007. Onkin pohdittava sitä, miten rahaston toiminnan tuloksia voitaisiin parantaa. Työvoiman liikkuvuuden osalta haluaisin todeta, että työntekijöiden lähettämistä koskevassa, vuonna 1996 annetussa direktiivissä tuetaan palveluiden vapaata liikkuvuutta ja tarjotaan myös suoja työntekijöiden hyväksikäyttöä vastaan ja taataan heille, että heidän perusoikeuksiaan noudatetaan jäsenvaltiossa, johon heidät lähetetään. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaiset, tätä asiaa koskevat päätökset ovat nostaneet esiin useita kysymyksiä. Kysymykset ovat aivan oikeutettuja, ja meidän on yhdessä vastattava niihin. Olen kutsunut foorumin koolle keskustelemaan tästä 9. lokakuuta. Tällöin tästä monitahoisesta kysymyksestä keskustellaan poliittisten elinten, työntekijöiden ja työnantajien edustajien, Euroopan unionin toimielinten ja laki- ja talousasiantuntijoiden kanssa. Komissio ottaa tietenkin jatkossakin huomioon kaikki näkökannat, mutta emme toistaiseksi pidä direktiivin tarkistamista tarpeellisena. Varmistamme kuitenkin joka tapauksessa, että perussopimukseen sisältyvien perusoikeuksien ja kansalaisten perusoikeuksien välille ei muodostu ristiriitaa. Hyvät naiset ja herrat, uudella sosiaaliohjelmalla toistetaan Euroopan unionin lupaus edistää vahvaa ja todellista sosiaalista ulottuvuutta Euroopassa, sosiaalista Eurooppaa, joka vastaa kansalaistemme odotuksiin. Tämä on tietenkin mahdotonta ilman erittäin tärkeää koulutuksen ulottuvuutta. Haluaisin mainita tässä yhteydessä kolme asiakirjaa: 1. Neuvoston suositus nuorten vapaaehtoisesta liikkuvuudesta Euroopassa; 2. Tiedonanto: ”Paremmat taidot uudelle vuosisadalle - koulualan eurooppalainen yhteistyöohjelma”; 3. Vihreä kirja: Maahanmuutto ja liikkuvuus - EU:n koulutusjärjestelmien haasteet ja mahdollisuudet. Yhteisenä toiveenamme on vahvistaa ja syventää Euroopan sosiaalista ulottuvuutta. Paketin 18 toimenpidettä edustavat työmme ensimmäistä askelta tähän suuntaan. Tiedän, että voin luottaa teihin, joiden työnä on tuoda kansan ääni kuuluville, siinä, että tarkastelette näitä ehdotuksia ja poliittisia asiakirjoja perinpohjaisesti ja huolella. Tämä on perustavanlaatuisen tärkeää kansalaisten tulevaisuudelle. Xavier Bertrand neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, olemme täällä puhuaksemme sosiaalisesta Euroopasta. Aiomme puhua sosiaalisesta Euroopasta, ja olen tyytyväinen, että toimimme näin täällä Euroopan parlamentissa, joka on keskeinen tekijä Euroopan toimielinrakenteessa, olennainen kumppani, jonka kanssa puheenjohtajavaltio Ranska haluaa tehdä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä. Olen sanonut seuraavan ennenkin ja sanon sen taas: vuosi 2008 on vuosi, jolloin sosiaalinen Eurooppa saa uutta puhtia. Uskon, että kaikki Euroopan tason toimijamme haluavat tätä. Luxemburgissa kesäkuussa järjestetty huippukokous ja Chantillyn heinäkuinen tapaaminen ovat merkkipaaluja tällä tiellä. Halusimme puheenjohtajavaltio Ranskan käsittelevän Euroopan sosiaaliohjelman tarkistusta, josta komission jäsen Špidla juuri puhui. Tämä on keskeinen kysymys, jossa meidän on pystyttävä määrittämään Euroopalle sosiaalinen visio ja muutettava tämä visio todellisiksi teoiksi. Chantillyssa käydyt keskustelut, joihin valiokuntanne puheenjohtaja Jan Andersson osallistui parlamentin edustajana, antoivat meille mahdollisuuden vahvistaa useita meille kaikille yhteisiä arvoja. Ja juuri nämä arvot määrittelevät Euroopan sosiaalipolitiikan tavoitteet. Näihin arvoihin kuuluvat sosiaalinen vuoropuhelu, sukupolvien välinen yhteisvastuu, köyhyyden ja syrjinnän vastaiset toimet, sosiaalinen suojelu, ammatillinen liikkuvuus ja yleishyödyllisten palveluiden tärkeys sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja sosiaalisen vastuun takaamisessa taloudessa ja teollisuudessa. Tarkastellaanpa näitä arvoja sitten Pekingistä, Washingtonista, Kapkaupungista, New Delhistä tai jopa Brisbanesta käsin antavat ne eurooppalaiselle sosiaalimallille sen omaleimaisuutensa. Chantillyn tapaaminen tarjosi meille tilaisuuden muistuttaa maailmaa siitä, että nämä arvot ovat keskeisiä Euroopan kehitysstrategiassa, Lissabonin strategiassa. Chantilly toisin sanoen toimi muistuttajana siitä, että sosiaalimallimme ja yhteiset arvomme antavat Euroopalle sen vahvuuden globalisoituneessa maailmassamme. Miksi? Siksi, että tietoon perustuva talous, innovatiivinen talous, voidaan luoda vain keskittymällä vakaasti inhimillisen pääoman kehittämiseen ja elinikäiseen oppimiseen. Siksi, että talous kokonaisuudessaan jää häviölle, kun kokonaisia väestöryhmiä suljetaan työelämän ulkopuolelle pitkiksi ajoiksi ja kun nämä ihmiset eivät voi osallistua varallisuuden tuottamiseen ja tavaroiden ja palveluiden hankkimiseen. Siksi, että työntekijät ovat myös tuotteliaampia, kun heillä on hyvät työehdot ja hyvä sosiaalinen suojelu, jotka lieventävät elämän kovia iskuja. Taloudellinen edistys ei tarkoita sosiaalisen edistyksen uhraamista, kaukana siitä. En ole ainoa, joka pitää näitä kahta asiaa toisistaan erottamattomina. Ilman sosiaalista edistystä taloudelliselta edistykseltä loppuu virta ennemmin tai myöhemmin. Euroopan on siis edettävä molemmilla rintamilla: sekä talouskehityksessä että myös sosiaalisessa kehityksessä. Vahvistimme tämän vakaumuksen yhteisesti. Sen lisäksi otimme esille toisen seikan: eurooppalaista sosiaalimallia on muutettava, mukautettava globalisaatioon, ilmastonmuutokseen, väestörakenteen muutokseen ja eurooppalaisten yhteiskuntien lisääntyvään moninaisuuteen. Meidän on mukautettava työmarkkinoitamme ja otettava käyttöön joustoturva, meidän on toisin sanoen tarjottava uutta turvaa ja joustavuutta sekä työntekijöille että työnantajille. Tilanne kehittyy jatkuvasti. Ensin joustoturvan käsite pelotti ihmisiä ja sai heidät varuilleen. Nyt se on kuitenkin eurooppalainen ihanne, jota kaikki toimijat, myös työmarkkinaosapuolet, toivovat. Sanasta on tullut tavallinen, arkipäiväinen termi, mikä osoittaa, että tilanne ja asenteet ovat tosiaan muuttumassa. Jos haluamme edistää sosiaalimalliamme, meidän on käsiteltävä myös sosiaalisen yhteenkuuluvuuden takaamista ja otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla torjutaan köyhyyden uusia muotoja, erityisesti lapsiin vaikuttavaa köyhyyttä. Meidän on aika yhdistää voimamme ja valmistella yhteiskuntiamme paremmin väestörakenteen muutosta varten, vahvistaa sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja varmistaa, että ihmiset saavat korkealaatuisia yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita. Tätä sopeuttamista on toteutettu jo muutaman vuoden ajan. Komission, ministerineuvoston, Euroopan parlamentin ja työmarkkinaosapuolten aloitteiden ansiosta etenemme erityisaloitteissa, joilla vastataan Euroopassa usein ilmaistuihin huoliin. Miten voimme sallia liikkumisen vapauden työntekijöille Euroopassa ja samalla turvata heidän työoikeutensa? Kuinka voimme parantaa rakenneuudistusten hallintaa ottamalla työvoima mukaan Euroopan laajuisesti? Miten voimme varmistaa, että ihmiset voivat tehdä työtä ja olla näin osa yhteiskuntaa? Entä miten voimme vastustaa syrjintää tehokkaammin? Näitä pyrkimyksiä jatketaan koko Ranskan puheenjohtajuuskauden ajan. Varsinkin siksi - sanon tämän aivan avoimesti - että tulevat vaalit tarkoittavat, että vuoden 2008 jälkimmäinen puolisko on viimeinen mahdollisuutemme päästä tällä parlamenttikaudella tuloksiin useissa kysymyksissä. Me kaikki olemme pian vastuussa eurooppalaisille vaaliuurnilla. Euroopan kansalaiset odottavat asiassa tuloksia. Reaktiot Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisiin päätöksiin osoittavat sen. Tällä alalla Euroopan parlamentti voi auttaa meitä, samoin monilla muilla aloilla, joita käsittelen nopeasti. Ensinnäkin eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin tarkistaminen, jonka Vladimir Špidla mainitsi juuri. Kyse on merkittävästä hankkeesta, jolla vahvistetaan sosiaalista vuoropuhelua Euroopassa. Nykyisellä direktiivillä katetaan yli 14 miljoonaa työntekijää ja 820 työnantajaa. Tarkistamalla direktiiviä sen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden määrä kasvaisi entisestään. Chantillyssa toimme yhteen Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön ja Business Europe -järjestön edustajat kuullaksemme heidän näkemyksiään komission esittämästä tarkistetusta tekstistä. Edustajat olivat tyytyväisiä ehdotukseen työn perustaksi ja totesivat voivansa neuvotella kohdista, joista he olivat erimielisiä. Nyt kyseiset tahot viimeistelevät useita yhteisiä ehdotuksia, joista he ilmoittavat myöhemmin. Jos tämä toteutuu eli jos työmarkkinaosapuolet esittävät yhteisiä ehdotuksia direktiivin tarkistukseen, on siitä hyötyä työllemme parlamentissa ja neuvostossa. Miksi emme siis pyrkisi sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä mahdollisimman nopeasti? Jos mitenkään mahdollista, vuoden loppuun mennessä? Työmme toisena keskeisenä asiana minun on mainittava syrjintäsuojaa työpaikan ulkopuolella koskeva ehdotus direktiiviksi. Komissio hyväksyi sen 2. heinäkuuta. Asiasta keskusteltiin paljon Chantillyssa, ja puheenjohtajavaltio aloitti keskustelut tekstistä heinäkuun alussa. Parlamenttia kuullaan asiassa, mutta haluaisin korostaa, että komission ehdotuksessa, jossa katetaan neljä syrjinnän syytä, otetaan huomioon päätöslauselma, jonka parlamentti antoi viime keväänä Elizabeth Lynnen mietinnön perusteella. Kolmas, myös paljon huomiota herättänyt kysymys koski yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita. Tästä puhutaan kaikissa jäsenvaltioissa. Kaikissa niissä puhutaan samasta asiasta, joskaan siitä ei sanota täsmälleen samaa. Lissabonin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan hyväksyminen ja Altmark-paketin arviointi antavat meille mahdollisuuden pohtia, miten kyseiset palvelut vaikuttavat sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopassa, miten voimme varmistaa, että palvelut ovat korkealaatuisia ja miten tärkeää on, että niille annetaan sopiva oikeudellinen kehys. Toivomme laativamme komission ja kaikkien osallistumaan kiinnostuneiden kanssa suunnitelman, jolla määritetään useita välitavoitteita, jotta kehitystä tässä tärkeässä asiassa voidaan pitää yllä. Lisäksi ovat tietenkin tilapäistä työtä ja työaikaa koskevat direktiivit. Molemmissa niistä pallo on heitetty Euroopan parlamentille toiseen käsittelyyn. Meidän on pyrittävä välttämään sovittelua. Miljoonat tilapäistyöntekijät Euroopassa odottavat malttamattomina, että tilapäistä työtä koskeva direktiivi tulee voimaan. Joissakin jäsenvaltioissa on myös paineita käsitellä päivystysaikakysymystä. Voin vain kannustaa parlamenttia pitämään meidät ajan tasalla tapahtumista ottaen tässäkin huomioon tasapainottavat tekijät, jotka tunnen hyvin. Tässäkin tapauksessa ihmiset odottavat meiltä toimintaa ja seuraavat meitä. Liikkuvuuden osalta olen myös tietoinen, että meidän on päästävä sopimukseen sosiaaliturvamallien koordinointia koskevasta täytäntöönpanoasetuksesta. Puheenjohtajavaltio Ranska tarvitsee Euroopan parlamentin tukea näissä monissa kysymyksissä päästäkseen todellisiin tuloksiin. Näitä tuloksia - tiedätte tämän, mutta sanon sen silti taas - odottavat innokkaasti Euroopan kansalaiset, jotka odottavat meidän noudattavan Euroopan sosiaalista visiota, josta on etua heidän jokapäiväisessä elämässään ja joka tekee Euroopasta tärkeämmän osan arkipäivää. Tiedämme nyt, että tarvitsemme entistä enemmän - emme vähempää - Eurooppaa. Tiedämme nyt aivan mainiosti, että tarvitsemme entistä sosiaalisempaa - emme vähemmän sosiaalista - Eurooppaa. Tiedämme nyt aivan mainiosti, hyvät naiset ja herrat, millaisiin haasteisiin meidän on vastattava. Joseph Daul PPE-DE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisat puhemies, neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja komission jäsen Špidla, hyvät naiset ja herrat, Euroopan kansanpuolueen ja Euroopan demokraattien ryhmä arvostaa sosiaalista oikeutta. Eurooppalaisten sosiaalimallien ylläpitäminen on yksi painopistealoistamme jatkuvasti globaalimmassa maailmassa. Tämän takia olen PPE-ryhmän puheenjohtajana tyytyväinen komission ehdotukseen uudesta sosiaalipaketista. Tekstissä esitetään vastauksia kysymyksiin, jotka ovat perustavanlaatuisen tärkeitä yhteiskunnillemme, esimerkiksi väestörakenteen muutos, globalisaatio ja köyhyyden vähentäminen. Ryhmäni mielestä komission olisi jatkettava vielä pidemmälle ja ryhdyttävä erityisiin toimenpiteisiin. Köyhyyden lieventäminen, työmarkkinoiden ulkopuolella olevien väestöryhmien työllistyminen, työntekijöiden liikkuvuuden edistäminen ja työntekijöiden opintojen ja koulutuksen parantaminen - näissä kaikissa vaaditaan erityistä ohjelmaa, konkreettisia toimia ja vahvaa sitoutumista Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolelta. Väestörakenteen muutos on suuri haaste talouksillemme. Eläkeikäisille työntekijöille, naisille, nuorille ja erityisesti vammaisille henkilöille - yleisesti ottaen kaikille, jotka ovat olleet pitkään poissa työmarkkinoilta - on annettava uusi mahdollisuus. Meidän on autettava näitä ihmisiä löytämään työtä tai palaamaan töihin. Tähän tarvitsemme konkreettisia toimenpiteitä, joilla edistetään elinikäistä oppimista. Työssä käyvät kohtaavat edelleen epätasa-arvoa. Olemme erittäin huolestuneita naisten ja miesten välisestä, edelleen esiintyvästä palkkaerosta. Tällaista ei pitäisi enää tapahtua vuoden 2008 Euroopassa. Vastaavasti on tarjottava myös sopivia hoitopalveluita, jotta ihmiset voivat yhdistää työ- ja perhe-elämän. Vetoammekin komissioon ja neuvostoon, että ne ryhtyvät erityistoimiin asiassa. Ryhmäni vastustaa syrjinnän kaikkia muotoja. Hyväksymme siis komission ilmoittaman pyrkimyksen tukkia porsaanreiät, joita nykylainsäädännössä edelleen on. Erityisesti vammaisiin ihmisiin kohdistuvan syrjinnän vastaista toimintaa on tehostettava. Hyvät naiset ja herrat, mielestämme tehokkain välineemme sosiaalimallien ylläpitämiseksi globalisaation aikakaudella on talouskasvu. Olemme kuitenkin vakuuttuneita, että päästäksemme Lissabonin strategian tavoitteisiin meidän on tuettava talouden ja teollisuuden tarkoitusperiä, koska käytännössä yritykset ovat työpaikkojen luojia. Meidän on parannettava mielikuvaa yrittäjyydestä Euroopassa ja rohkaistava nuoria perustamaan omia yrityksiä. Meidän on myös kannustettava kilpailukykyiseen liiketoimintaympäristöön, jossa erityistukea tarjotaan pienille ja keskisuurille yrityksillemme, jotka ovat johtavia työpaikkojen luojia. Meidän on kehotettava kaikkia alan toimijoita työskentelemään paremman joustoturvan puolesta Euroopassa. Joustoturva on osoittanut arvonsa valtioissa, joissa se on otettu käyttöön. Sen avulla yritykset saavat joustavuutta, jota ne tarvitsevat ollakseen kansainvälisesti kilpailukykyisiä, ja samalla työntekijöiden oikeudet turvataan. Olen tyytyväinen komission aikomukseen edistää sosiaalista vuoropuhelua. Meille luottamukseen perustuva yritysten välinen kumppanuus on ydinasia yritysten menestymiseksi markkinoilla. Hyvät naiset ja herrat, nykyisissä sopimuksissa sosiaaliasiat ovat edelleen jäsenvaltioiden vastuulla. Tämä voidaan - ja pitää - muuttaa, mutta ennen sitä meidän on toimittava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Meillä ei ole valinnanvaraa. Tämä ei estä komissiota tekemästä vaikutustutkimuksia, tuomitsemasta epätasa-arvoisuutta ja pyrkimästä arvioimaan uusien lainsäädäntöehdotusten sosiaalisia seurauksia, Suorastaan vaadin komissiota toimimaan näin. Edessämme olevat sosiaaliset ja yhteiskunnalliset haasteet ovat mittavia: meidän on uudistettava talouksiamme ja muokattava niistä kilpailukykyisempiä, jotta yhä harvemmat kärsivät syrjäytymisestä. Sosiaalista edistystä ei voi olla ilman talouskasvua, mutta talous ei voi olla kilpailukykyinen ilman sosiaalista edistystä. PPE-DE-ryhmä pyrkii nyt entistä määrätietoisemmin pääsemään tuloksiin tässä asiassa. Martin Schulz PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, kuunnellessamme edellisten puhujien - komission jäsenen Vladimir Špidlan, neuvoston puheenjohtajan Xavier Bertrandin ja teidän, hyvä Joseph Daul - puheita saamme käsityksen, että kaikki on hyvin. Edistys sujuu mukavasti, ja vuosi 2008 muistetaan vuotena, jolloin eurooppalainen sosiaalimalli sai uuden alun. Kaikki tuo kuulostaa varsin hienolta, mutta totuus on julmempi. Todellinen kuva on tosiaankin melko toisenlainen. Todellisessa kuvassa näkyy Euroopan unionin järkyttävä sosiaalinen epätasa-arvo. Voitot nousevat uusiin huipputuloksiin, ja samalla palkat polkevat paikoillaan. Tuloerojen kuilu laajenee jatkuvasti. Ostovoiman väheneminen on vaikuttanut Euroopan unionin tavallisiin ihmisiin yhtä aikaa energian hintojen noustessa äärimmäisen nopeasti. Tämä on todellinen köyhtymisohjelma. Tämä on ongelma, johon meidän on puututtava eurooppalaisessa sosiaalimallissa muutenkin kuin vain kaunopuheisin sanoin. Aloitteenne, hyvä Vladimir Špidla, on hyvä, ja olen siihen tyytyväinen. Hyvät naiset ja herrat, meidän on tarkasteltava kantojamme eri ehdotuksiin yksityiskohtaisesti. Tämän takia esitän muutaman perushuomion siitä, mitä odotamme eurooppalaiselta sosiaalimallilta. Jos ihmiset missä tahansa maassa Euroopan unionissa viisitoista vuotta sitten huomasivat, että jokin oli menossa pieleen tai että jokin pitkään voimassa ollut kansallinen normi oli vaarassa, he kääntyivät Euroopan puoleen, jotta se korjaisi asian. He tunsivat, että asiat oli korjattava Euroopan laajuisissa puitteissa, koska ihmiset uskoivat tuolloin, että eurooppalaiset säännöt Euroopan puitteissa antaisivat suojaa kansallisten rajojen yli. Nyt, viisitoista vuotta myöhemmin, ei kannata yrittää kertoa kenellekään, että me korjaamme asiat Euroopassa. Se herättäisi pelkoa työntekijöissä, koska he uskovat, että nykyisen kaltainen Eurooppa ei voi taata enää heidän sosiaaliturvaansa. Jos paneudutaan tutkimaan Irlannin kansanäänestystä ja nuorten äänestyskäyttäytymistä, huomataan, että he sanovat Euroopan olevan hieno ajatus. Mutta kun nuoret tarkastelevat eurooppalaista järjestelmää ja rakennetta, ne eivät tee heihin vaikutusta. Koska olemme aloittamassa vaalikampanjaa, on aivan oikeutettua kysyä, miksi viisitoista vuotta sitten Euroopan sosiaalipolitiikan tulevaisuuteen suhtauduttiin optimistisesti ja miksi taas nykyään pessimistisesti. Vastauksemme sosiaalidemokraatteina on, että Eurooppaa hallitsee oikeisto. Puheenne oli hienon sosialistinen, arvoisa ministeri, ja se, mitä sanoitte oli erinomaista. Mutta mikä oli hallituksenne kanta neuvostossa työaikaa koskevan direktiivin osalta? (Suosionosoituksia) Hallitseva puolueenne on jäsenenä Euroopan kansanpuolueessa, jonka jäsenpuolueet ovat suurena enemmistönä Euroopan unionin hallitusten johdossa. Komissiossa ne ovat ehdottomana enemmistönä komission jäsenten ja komission puheenjohtajan osalta. Euroopan kansanpuolue on tämän parlamentin suurin puolue, mutta puhettanne kuunnellessa kuvittelisi, että teillä ei olisi ollut mitään tekemistä Euroopan kitukasvuisen sosiaalisen kehityksen kanssa. Eurooppaa hallitsee oikeisto, joka ohjaa Eurooppaa väärään suuntaan. Tämä on korjattava Euroopan parlamentin vaaleissa. (Suosionosoituksia) Teillä on hyvä mahdollisuus ohjata meidät takaisin raiteille, kun koittaa aika panna esittelemänne toimet täytäntöön. Sanoitte, että eurooppalainen sosiaalimalli on yksi painopistealoistanne. Meidän ryhmällemme se tosiaankin on! Minkä ihmiset oikeasti kokevat uhkaksi Euroopan unionissa? Hallitsemattomat rahoitusmarkkinat. Hallitsemattomat hedge-rahastot ja pääomarahastoja tarjoavat yritykset, jotka ostavat yrityksen tai toisen, poimivat siitä parhaat edut päältä ja hylkäävät sen työntekijät kaduille - vain parantaakseen sijoittajien voittoja mahdollisimman paljon. Arvostettu kollegani Poul Nyrup Rasmussen esitteli meille erittäin hyvän mietinnön. Tarvitsemme tässä kysymyksessä määräenemmistöäänestystä, jotta komissio voi käynnistää aloitteen hedge-rahastojen ja yksityisiä sijoituspääomia tarjoavien yritysten sääntelystä. Kuka vastustaa tämän toiminnan tukemista? Te, Euroopan kansanpuolue, jonka edustajat talous- ja raha-asioiden valiokunnassa ovat sitä vastaan. Tämän takia meidän on tuotava erittäin selvästi julki, että eurooppalaisen sosiaalimallin puolesta kamppaileminen on myös perusperiaatteiden puolesta kamppailemista. Xavier Bertrand kuvasi aivan oikein, että Euroopan unionin menestys perustuu taloudellisen ja sosiaalisen edistyksen yhdistämiseen. Tämä oli aina Euroopan perusperiaatteena, myös kristillisdemokraateille. Vuosikymmenien ajan nämä asiat olivat saman kolikon kaksi puolta, kunnes uusliberaali valtavirta ryhtyi kertomaan meille 1990-luvun alussa, että matalammat palkat, pidemmät työajat ja pienempi sanavalta yrityksen hallinnossa ovat perusresepti nopeampaan taloudelliseen kasvuun. Vuosikymmenten ajan on tietenkin ollut ihmisiä - heitä on täälläkin tänään useita, myös komissiossa - jotka ovat kiinnostuneempia hevoskilpailuista kuin eurooppalaisesta sosiaalimallista mutta jotka ovat täällä vastuussa sisämarkkinoista ja jotka ovat ennen ja nyt kertoneet meille - ensimmäisenä esimerkkinä Jean-Claude Trichet, joka tekee näin jokaisessa lehdistötilaisuudessa - että palkat ovat Euroopassa liian korkeat. Ehkä asia onkin näin Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenten osalta, mutta se ei ole niin tavallisten työntekijöiden osalta Euroopassa. Meidän onkin varmistettava, että politiikassa toteutetaan yleinen muutos ja että muutos johtaa siihen, että eurooppalainen sosiaalimalli otetaan takaisin käyttöön siellä, missä haluatte, hyvä Xavier Bertrand. Näin kaikki Euroopan unionin taloudellinen edistys hyödyttäisi myös kaikkien Euroopan kansalaisten elämää. Olette tietenkin oikeassa sanoessanne, että EU voi kilpailla maailmalla, Pekingissä tai Brisbanessa, vain, jos kehitämme sisämarkkinoitamme. Haluamme tätä, haluamme toimivat sisämarkkinat. Haluamme tehokkaan ja kilpailukykyisen Euroopan maanosan. Mutta tämän syynä on, että haluamme luoda vaurautta, joka hyödyttää kaikkia, ei pelkästään sijoittajia merkittävissä yritysryhmissä, suurissa osakeyhtiöissä ja isoissa pankeissa. Niin pitkään kuin asennoidumme Euroopassa niin, että eurooppalaisia voittoja myönnetään ihmisille, jotka esittelevät lukuja yritystensä toiminnasta lehdistötilaisuuksissa ja kerskailevat ympäri Eurooppaa ansaituista miljardeista, joista he eivät maksa veroja Eurooppaan, koska heidän voittonsa ovat eurooppalaisia eikä kansallisia ja näin siis kansallisesta verotuksesta vapautettuja; niin pitkään kuin jatkamme kymmenien tuhansien ihmisten erottamista työpaikoilta tämän tilanteen jatkamiseksi edelleen ja osakkeenomistajien voittojen ylläpitämiseksi - niin pitkään kuin tämä on eurooppalaisen sosiaalimallin todellisuutta, voimme puhua täällä niin paljon kuin haluamme, mutta ihmiset eivät tunnista tätä Euroopaksi. Toivomme kuitenkin, että eurooppalainen ihanne vahvistuu ja edistää yhdentymistä. Tämän takia haluan muistuttaa parlamenttia, että eurooppalaista sosiaalimallia arvostellaan sen tuloksien perusteella. Sama koskee teitä, hyvä Xavier Bertrand, neuvostossa ja teitä, hyvä Joseph Daul, täällä parlamentissa. Graham Watson ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, tämä sosiaalipaketti on odotettu askel kohti sellaisen Euroopan yhteisön rakentamista, jossa eurooppalaisista välitetään. Euroopan perustuslakia ja Lissabonin sopimusta vastaan äänestäneet ihmiset lähettivät selkeän viestin. Viestinä on, että he eivät anna Euroopan unionille uutta toimivaltaa yksinkertaisesti siksi, että haluamme sitä. Kansalaisemme haluavat tietää, minkälaista Euroopan unionia rakennamme. Paketti on laaja ja kiistelty, ja meidän on varmistettava, että ihmiset tietävät, mitä etuja paketti tuo heidän elämäänsä. Meidän on kiiteltävä, kuten komission jäsen Vladimir Špidla sanoo, eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaa direktiiviä ja tietenkin potilaiden oikeutta rajatylittävään terveydenhuoltoon koskevaa ehdotusta, jota ryhmäni on puolustanut kiivaasti. Tänään haluan kuitenkin keskittyä kahteen erityiseen paketissa esiteltyyn toimeen. Ensimmäiseksi globalisaatiorahaston tarkistaminen. Rahaston tehtävänä on auttaa työnsä menettäneitä ihmisiä löytämään uusi työpaikka. Tällä hetkellä yrityksessä on oltava tuhat työpaikkaa uhattuina, ennen kuin yritys voi kääntyä rahaston puoleen. Liberaalidemokraatit ovat tyytyväisiä ehdotukseen kynnysarvon laskemisesta ja hakemusmenettelyjen yksinkertaistamisesta. Syynä ei ole se, että Euroopan unionin pitäisi suunnitella työasiat Euroopassa - tämän osan hoitavat parhaiten sisämarkkinat - tai se, että uskoisimme, että EU:n pitäisi tarjota työttömyysetuuksia - tämä on jäsenvaltioiden tehtävä. Pikemminkin olemme tyytyväisiä tähän ehdotukseen, koska se perustuu vankkaan liberaaliin periaatteeseen siitä, että työllisyys on paras vaurauden lähde. Kun kasvu pysähtyy vähitellen ja jotkut jäsenvaltiot joutuvat jo taantumaan, tällä politiikalla estetään yhtäkkinen työpaikkojen menetysten kierre, joka vaikuttaa hyvinvointiin. Toiseksi syrjinnänvastainen direktiivi: ryhmäni on puolustanut sitä nykyisen komission toimikauden alusta alkaen. Syrjinnän määritelmä kattaa nyt tärkeimmät vähemmistöt - vanhukset, homoseksuaalit, vammaiset, kaikkien uskontojen ja uskonnottomuuden edustajat - ja sitä sovelletaan asiakkaisiin ja kuluttajiin sekä työntekijöihin. Tämäkin on liberaali toimenpide, josta saadaan käytännön hyötyä, sellaista, jota saadaan, kun tietää osaavansa työnsä ja elävänsä elämäänsä vapaana ennakkoluulojen tyrannialta. Direktiiviluonnoksessa pitäisi mennä vielä pidemmälle. Siinä on edelleen porsaanreikiä, edelleen aukkoja, joista syrjintä voi nostaa päätään. Arvoisa komission jäsen, miksi on esimerkiksi oikein kieltää syrjintä työpaikoilla, mutta sallia syrjivien koulukirjojen käyttäminen opetuksessa jäsenvaltioissa? Eurooppa on joka tapauksessa murtamassa syrjinnän muuria pala palalta. Ryhmäni on tyytyväinen, että komissio ja neuvosto ovat sitoutuneet tämän prosessin edistämiseen. Samoin vaadimme myös parlamentilta täyttä osallistumista niiden toimenpiteiden määrittämiseen, joilla prosessi saadaan valmiiksi. Helmikuussa José Manuel Barroso esitteli meille tärkeän toimenpidepaketin ilmastonmuutoksen torjumisesta. Nyt komission sosiaalipolitiikkaa koskevat ehdotukset osoittavat arvostelijoille, että Eurooppa välittää yhteisön yhteenkuuluvuudesta ja että liberaali talouspolitiikka ei välttämättä ole uhka edistykselliselle politiikalle terveen ympäristön ja yhteisvastuullisen yhteiskunnan aloilla. Martin Schulz valittaa keskustaoikeistolaisten hallitusten ylivallasta Euroopan unionissa, mutta me elämme demokratiassa, jossa ihmiset valitsevat hallituksensa. He eivät selvästikään ole vakuuttuneita siitä, mitä sosiaalidemokraatit tarjoavat. Jan Tadeusz Masiel UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, Eurooppa kansakuntien puolesta -ryhmä on erittäin tyytyväinen Euroopan unionin uuteen sosiaalipakettiin. Sosiaalinen ulottuvuus on asia, joka erottaa Euroopan selvimmin maailman muista suurvalloista, esimerkiksi Yhdysvalloista tai Kiinasta. 1900-luvun läntinen Eurooppa rakennettiin pitkälti sosiaalisille arvoille. Tämä oli arvokas sosiaalimalli uusille jäsenvaltioille, jotka liittyivät Euroopan unioniin vuosina 2004 ja 2007. Monissa niistä poliittinen ja taloudellinen itsenäisyys oli saatu takaisin 1980-luvun lopulla, ja kapitalismi pyrki esiin pahimmassa muodossaan rikkoen työntekijöiden oikeuksia ja piittaamatta ihmisarvosta vähääkään. 2000-luvulla kamppailemme globalisaation kanssa. Se voi olla joko mahdollisuus tai uhka ihmiskunnalle. Brysselin onkin lähetettävä selvä viesti jäsenvaltioille ja kannustettava niitä suojaamaan ja kehittämään edelleen sosiaalisia etuja, jotka ovat hyödyksi kaikille Euroopan unionin kansalaisille. Jean Lambert Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, olen erittäin tyytyväinen siihen, mitä ministeri sanoi tänään aamulla, ja toivon, että hänen sanomansa toistetaan myös neuvostossa, vaikka toistaiseksi saamamme näyttö ei annakaan meille juuri toivoa tästä. Useat meistä näkevät vielä monta avointa kysymystä sosiaalisten asioiden suojelussamme markkinoiden johtoaseman edessä. Tässä paketissa meitä kehotetaan pohtimaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen äskettäisten päätösten vaikutusta. Monet meistä ovat tosiaankin pohtineet asiaa ja pitävät sitä erittäin huolestuttavana. Meitä pyydetään jatkuvasti etsimään toimillemme oikeutusta sen perusteella, että ne eivät häiritse markkinoita, sen sijaan, että perusteluna olisivat korkealaatuisten palveluiden tuottaminen ja työntekijöiden oikeudet ja niin edelleen. Tämä näytetään toteen sosiaalipaketissa, jossa nyt tarkastelemme sen tunnustamista, että myös työtätekevissä väestöryhmissä on köyhyyttä ja että rikkaiden ja köyhien välinen kuilu on jatkuvasti kasvamassa. Olemme tyytyväisiä komission paketissa esitettyihin kantoihin köyhyyden torjumisen käsittelystä, mutta haluamme todellista toimintaa. Olemme tietenkin tyytyväisiä tasa-arvoa koskevaan horisontaaliseen direktiiviin. Olemme puolustaneet sitä aina tässä parlamentissa. Se on tärkeä monestakin syystä, eikä vähiten siksi, että nyt direktiivin ansiosta on mahdollista osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan täysimääräisesti. Olemme tyytyväisiä myös moniin romaneja koskeviin ehdotuksiin. Olemme tyytyväisiä komission sitoumukseen ja haluamme, että kaikki jäsenvaltiot toimivat asiassa myönteisesti eivätkä ennakkoluuloja ja kiihkoa kylväen. Yhdenvertaisten mahdollisuuksien korostaminen on tärkeä osa koulutuslinjausta erityisesti niille, jotka toteuttava kyseisten alojen politiikkaa. Olemme tyytyväisiä ainakin eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeviin ehdotuksiin, vaikka haluaisimme esittää arvostelua monesta kohdasta. Paketissa esitellyn liikkuvuuden osalta meidän on pohdittava liikkuvuuden sosiaalista vaikutusta: mitä tapahtuu ihmisille, erityisesti työelämän ulkopuolella oleville, jotka siirtyvät valtiosta toiseen ja joutuvat jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien ulkopuolelle; mitä tapahtuu toiseen jäsenvaltioon muuttaneille ihmisille heidän ikääntyessään, ja millainen on heidän tulevaisuutensa? Olemme tyytyväisiä myös ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten” -ehdotukseen ja uskomme, että ehdotus liitetään ilmastonmuutosasialistalle, jossa on pohdittava myös uusia taitoja vanhoja työpaikkoja varten, koska suurin osa työvoimasta on saanut jo muodollisen koulutuksensa ja elinikäisestä oppimisesta tulee nyt keskeistä. Meidän on pohdittava, miten saamme tarvitsemamme taidot päästäksemme ilmastonmuutostavoitteisiimme. Gabriele Zimmer GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, tästä keskustelusta mieleeni on jäänyt kolme kohtaa. Ensimmäinen niistä on sisäasiainministeri Xavier Bertrandin esittämä toive siitä, että vuodesta 2008 tulee vuosi, jolloin eurooppalainen sosiaalimalli saa uuden alun. Lisäksi kuulimme komission jäsenen Vladimir Špidlan sanat, joiden mukaan sosiaalipaketti vastasi yleisiin odotuksiin Euroopan unionissa, ja lopuksi myös teidän lausuntonne, hyvä Martin Schulz, siitä, että oikeisto hallitsee Eurooppaa. Mielestäni kaikki kolme näkökantaa vaativat kriittistä analyysia. Kuinka ensinnäkin puheenjohtajavaltio Ranskan edustaja voi ilmoittaa vuoden 2008 tavoitteeksi sosiaalimallin paluun, kun Ranskan hallitus kieltäytyi edes viittaamasta sosiaalipolitiikkaan puheenjohtajakautensa päätavoitteissa? Mielestäni sosiaalipaketti ei vastaa lähellekään ihmisten odotuksia, koska siinä ei tasoiteta mitenkään Euroopassa esiintyviä sosiaalisia eroja eikä siinä esitetä minkäänlaisia toimia, joilla pysäytettäisiin näiden erojen suureneminen, jäädytettäisiin tilanne nykyiselleen. Kyseinen prosessi jatkuu sosiaalipaketista huolimatta. Lopuksi, arvoisa Martin Schulz, annan teidän mielellään maistaa omaa lääkettänne. 1990-luvulla sosialistiset hallitukset olivat vallassa, ja tuolloin tämä kehitys sai alkunsa. Olisimme odottaneet teidän sanovan, että Lissabonin seurauksena saamme uuden rakennelman vuonna 2010, uuden strategian, jossa keskitytään täsmällisesti eurooppalaisen sosiaalimallin suojeluun ja jossa painopistealamme järjestetään uudelleen jälleen kerran. Sosiaalipaketti itsessään ei vastaa odotuksia. On korkea aika murtaa tilanne, jossa kunnolliset työpaikat vähenevät ja niiden tilalle tulee yhä suurempi määrä työpaikkoja, joissa ihmiset eivät voi ansaita toimeentuloaan. Meidän on vihdoin lakattava käyttämästä pelkkää työpaikkojen määrää kriteerinämme Euroopan unionissa ja keskityttävä sen sijaan työpaikkoihin, joissa maksetaan riittävää palkkaa. Sosiaalipaketissa ei mainita mitään sosiaalisen edistyksen lausekkeen lisäämisestä, tarpeen mukaan, kaikkiin eurooppalaisiin sopimuksiin. Siinä ei myöskään vastata kysymykseen siitä, saavatko tärkeässä osassa olevat sosiaalisten oikeuksien puolustajat Euroopan unionissa lisää välineitä ja valtaa eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevassa direktiivissä. Ehdotuksessa vedotaan vain vallitsevaan tilanteeseen ja pidetään yllä nykyistä linjaa ilman lisäyksiä. Hylkäämme tämän paketin, koska sen lähestymistapa on äärimmäisen abstrakti ja virheellinen. Ryhmäni jäsenet esittävät tämän keskustelun tulevissa puheenvuoroissaan huomioita ehdotuksen yksittäisistä osista. Derek Roland Clark IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Lissabonin sopimus hylättiin laillisessa Irlannin kansanäänestyksessä, joten tarvitsette tietenkin näyttävän ohjelman vetämään huomion pois äänestystuloksesta. Tämän takia meillä on tämä uusi paketti. Pakettihan ei kuitenkaan ole varsinaisesti uusi. Se on aiempien ehdotusten toistoa. Paketti on kuitenkin suuri. Siinä käsitellään EU:n lainsäädäntöä, sosiaalista vuoropuhelua, yhteistyötä, rahoitusta, kumppanuutta, vuoropuhelua, viestintää - ja kaikkea tätä vain yhdellä sivulla. Haluaisin keskittyä rahoitukseen. Tuottavalla taloudella saadaan varat, mutta olette antaneet itsellenne taakaksi euron, ja Euroopan keskuspankin korkotasolla yritetään kattaa hyvin erilaisia talouksia. Jotkut sanovat, että yksi koko sopii kaikille. Itse asiassa kyse on yhdestä koosta, joka ei sovi kenellekään. Yhdistyneessä kuningaskunnassa Englannin pankki ei pysty järjestämään tilannetta sopivaksi kaikille alueillemme. Viikonlopun sanomalehdissä tosiaankin huomautettiin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa pohjoisen ja etelän välinen taloudellinen jako on nyt suurempi kuin koskaan. EU on protektionisti. Pelkäätte globalisaatiota. Älkää torjuko sitä. Älkää taistelko sitä vastaan. Liittykää siihen. Liittykää jatkuvasti kasvavan väestön maailmanmarkkinoihin. Kannustakaa yrityksiä vähentämällä byrokratiaa. Pysäyttäkää loputon direktiivien ja asetusten virta, josta on vain haittaa liike-elämälle. Hyväksykää muu maailma tasaväkisin ehdoin, niin Euroopan talous kasvaa ja tuo mukanaan kaikkein merkittävimmän sosiaalipaketin: enemmän ja parempia työpaikkoja. Yhteenvetona totean, että on pantava merkille, että puheenjohtajavaltio Ranskan tehtävänä on polkaista tämä hanke käyntiin. Mutta tekeekö se näin? 3. heinäkuuta EurActiv-sivuston mukaan komissio ja puheenjohtajavaltio Ranska julistivat molemmat sosiaalipolitiikan painopistealaksi vuonna 2008. Sen sijaan 2. heinäkuuta Deutsche Wellen mukaan Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy tekee selväksi, että sosiaalipolitiikka ei kuulu tärkeimpiin tavoitteisiin. Huomion keskipisteeseen pääsevät maahanmuuton, ilmastonmuutoksen ja energian kaltaiset kysymykset. Mitä lausuntoa siis uskotte? Omalta osaltani uskon, että ranskalaiset toimivat totuttuun tapaansa ja huolehtivat itsestään. Onnittelen heitä tästä. Toivon, että oma hallitukseni tekisi samoin. Carl Lang (FR) Arvoisat puhemies ja ministeri, hyvät naiset ja herrat, täällä parlamentissa on tavallista pyöritellä sanoja sosiaalipolitiikasta. Valitettavasti eurooppalainen sosiaalimalli on enää pelkkä myytti, koska sosiaaliseen todellisuuteen omassa maassani Ranskassa, ja erityisesti omalla alueellani Nord-Pas-de-Calais'ssa, kuuluvat sosiaalinen rappeutuminen, epätoivo, sosiaalinen epävakaus, joukkotyöttömyys ja laskeva syntyvyys, joka on toisenlainen ilmiö, mutta silti hälyttävä ja merkittävä. Ajatusmallimme perustuu edelleen 1960-luvun sosiaalimalliin, toisin sanoen malliin, jonka olettamuksena on täystyöllisyys ja paljon työvoimaa. Viimeisten kolmenkymmenen vuoden ajan olemme kärsineet joukkotyöttömyydestä ja jyrkästi laskevasta syntyvyydestä, mikä on johtanut meidät vauvabuumista vanhusbuumiin ja aiheuttanut eläkkeisiimme rahoituskriisin. Meidän ei pidä enää ajatella, että eurooppalaista sosiaalimallia on puolustettava hinnalla millä hyvänsä. Sen sijaan meidän olisi oltava valmiita uudistamaan mallia. Taloudellisen ja historiallisen analyysin perusteella voimme hoitaa asian kahdella tavalla. Ensinnäkin tarvitsemme perhepolitiikkaa, jolla syntyvyys saadaan taas nousuun. Muuten emme pysty rahoittamaan eläkejärjestelmiämme tulevina vuosikymmeninä. Toiseksi tarvitsemme politiikkaa, jolla piristetään sisämarkkinoita ja saadaan ihmiset takaisin töihin. EU:n sisämarkkinoiden piristämiseksi meidän on katsottava taas teollisuuden suuntaan, ja, valitettavasti, jos pidämme kiinni lähes uskonnollisesta luottamuksestamme vapaaseen kauppaan ja sääntelemättömään liberalismiin, emme pysty tekemään sitä, mitä meidän pitäisi muuttaaksemme oman liiketoimintamme kilpailukykyiseksi omilla kotimarkkinoillamme. Tämän takia tulevaisuuden ponnistelumme ja tavoitteemme sosiaalisten olojen parantamiseksi on juurrutettava tähän ajatukseen, jossa kansat ja yhteisö saavat etusijan ja turvan. Thomas Mann (DE) Arvoisa puhemies, kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia on edistänyt useampien ja parempien työpaikkojen perustamista. Tämän menestyksen kiistävät ne, joiden on vaikeaa hyväksyä Euroopassa tapahtuvia muutoksia, ulkoistamista, järkeistämistä ja yritysvaltauksia. Jos tuntee itsensä jatkuvasti turhaksi henkilökohtaisella tasolla, ei pysty samaistumaan eurooppalaisen talouden viennin nousuun. Vastatoimena tälle epävarmuuden tunteelle tarvitsemme yhtenäistä uutta sosiaalistrategiaa. Käsittelemämme paketti on kuitenkin niin kattava, että sitä tuskin pystytään panemaan täytäntöön vuoteen 2009 mennessä. Tämä vähentää uskottavuutta siltä, mitä voitaisiin pitää suositeltavana lähestymistapana. Hyvä komission jäsen Vladimir Špidla, päämääränämme ei voi olla toiminta sen itsensä takia. Kyse on pelkästään vakaudesta. Tavoitteenamme ei myöskään voi olla silkka vaalikampanjointi, jota Martin Schulz juuri ylisti, mutta huomaan hänen jo lähteneen täältä pois. Olemme yhdessä vastuussa sen varmistamisesta, että ihmiset eivät syrjäydy ja että he eivät vetäydy rinnakkaisiin yhteiskuntiin tai haavemaailmaan. Työ on aloitettava kouluissa, joissa koulun keskeyttäneiden hälyttävän suurta määrää on vähennettävä merkittävästi. Näin voisimme estää koulutusta saaneiden ja kouluttamattomien ihmisten välisen kuilun syvenemistä. Tässä tarvitsemme kannustavaa opetusta. Lahjakkuutta ja kyvykkyyttä on rohkaistava jo varhaisesta iästä lähtien - tällainen sijoitus on tuottoisa joka tapauksessa. Elinikäisen oppimisen strategiamme antaa Euroopalle lisäarvoa, laaja-alaista vaurautta, jota Martin Schulz halusi. Samoin koulutusohjelmamme - Sokrates, Leonardo ja Erasmus - jotka on sopeutettava työelämän mukaisiksi kiireellisesti. Meidän olisikin työskenneltävä tässä yhdessä pienten ja keskisuurten yritysten kanssa. Pienissä ja keskisuurissa yrityksissä on suurin osa työpaikoista, ja ne voivat tarjota harjoittelupaikkoja. Niiden on kuitenkin myös tehtävä paljon työtä varmistaakseen sijoituksensa jatkuvaan opetukseen ja koulutukseen, sillä muuten innovointimme kuihtuu kokoon. Yksi mahdollisuus saa edelleen lähes rikollisen vähän huomiota. Kyse on iäkkäistä työntekijöistä. On korkea aika saada heidän kokemuksensa, luovuutensa ja sinnikkyytensä taloutemme avuksi. Nämä työntekijät ovat tällä hetkellä vielä kaukana väestöllisten työtilastojen perukoilla. Yhteiskuntamme yhtenäisyyttä on vahvistettava. Esimerkiksi eurooppalaisia työneuvostoja koskevaan direktiiviin tarvitsemme kestävän kompromissin työnantajien ja työntekijöiden välille. Meidän on tehtävä voitavamme työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa osallistuaksemme tähän päämäärään pääsemiseen. Tarvitsemme myös alueiden välistä tasapainoa, minkä takia meillä on Euroopan sosiaalirahasto, aluekehitysrahasto ja globalisaatiorahasto. Lisäksi on kuitenkin eräs asia, jota pidämme edelleen erittäin tärkeänä, nimittäin syrjimättömyys. Me PPE-ryhmässä hylkäämme horisontaalisen direktiivin. Se pahentaisi oikeudellista epävarmuutta, joka on jo olemassa ja pienentää edelleen kansallisten, luovien toimien vaikutusalaa. Jos sosiaalisen ohjelman on määrä onnistua kokonaisuudessaan, on ensisijaisen vastuun oltava jäsenvaltioilla. Koordinointi ja viestintä on tehokkaampaa kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti, ja nyt on aika ottaa käyttöön parhaat käytännöt pelkän käytäntöjen tarkastelun tai analysoinnin sijasta. Näin meillä on hyvät mahdollisuudet saada aikaan haluamamme ja tarvitsemamme sosiaalinen ja taloudellinen muutos ja ottaa eurooppalainen sosiaalimalli todelliseen käyttöön. Harlem Désir (FR) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja neuvoston puheenjohtaja, hyvät naiset ja herrat, tämä uusi sosiaaliohjelma esitellään liian myöhään, ja se on surkea vastaus epävakaaseen tilanteeseen, epätasa-arvoon ja taantuman vaikutuksiin, jotka kiusaavat tällä hetkellä työvoimaa ja monia kansalaisiamme Euroopassa. Yli 70 miljoonaa ihmistä elää köyhyydessä, vaikka työttömyys on laskussa joillakin alueilla. Elin- ja työolot ovat epävarmat, ja epätyypillisten työsuhteiden määrä kasvaa. Tämän kaiken takia tarvitsemme vakaata sosiaalista perustaa; Eurooppaa, joka suojelee meitä. Tämä on yksi Ranskan EU:n puheenjohtajuuskauden keskipisteistä. Kuten sanoitte, hyvä ministeri, vuodesta 2008 piti tulla vuosi, jolloin sosiaalinen Eurooppa palaa ja saa uutta pontta. Valitettavasti hallituksenne ei ottanut sosiaalista ulottuvuutta yhdeksi neljästä puheenjohtajuuskautensa painopistealasta. Lähestyessämme Euroopan komission kauden loppua meillä on ehdotuksia, joista joissakin - tämä on sanottava - kuvastuvat vihdoin Euroopan parlamentin ja ryhmämme erityisesti vaatimat asiat: aito direktiivi syrjintää vastaan kaikilla aloilla, ei pelkästään vammaisuuden osalta; viimeinkin toimet eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin vahvistamiseksi ja tarkistamiseksi; ja toimenpiteet, joilla varmistetaan, että nykyisiä periaatteitamme ja lakejamme naisten ja miesten välisestä samapalkkaisuudesta noudatetaan oikein jäsenvaltioissa. On kuitenkin huomattava tämän uuden sosiaaliohjelman puutteet ja aukot. Mainitsen niistä kaksi. Ensimmäinen on vastaus Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen äskettäin antamiin tuomioihin asioissa Laval, Rüffert ja Viking Line. Tämä heikentää vastarintaamme sosiaalisen polkumyynnin osalta Euroopan unionissa. Meille ei riitä komission tiedonannossa annettu vakuutus siitä, että komissio huolehtii oikeudellisesta selkeydestä ja tulkinnan suuntaviivoista tässä direktiivissä. On pantava merkille - työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta on järjestänyt parlamentissa kuulemistilaisuuksia - että direktiivi on ollut alusta alkaen viallinen ja että unionin oikeuden on tehtävä työntekijöiden lähettämistä koskevaa direktiiviä tarkistamalla selväksi, että unionin taloudelliset vapaudet, sijoittautumisen vapaus eivät voi olla esteenä työntekijöiden perusoikeuksille, neuvotteluoikeuksille, palkkaoikeuksille tai lakko-oikeudelle työntekijöiden oikeuksien puolustamiseksi tarpeen niin vaatiessa. Haluamme, että tämän direktiivin tarkistus otetaan mukaan asialistalle, ja haluamme sosiaalisen suojalausekkeen takaamaan, että tulevaisuudessa yhtäkään direktiiviä, unionin politiikkaa tai sopimusperiaatetta ei voida käyttää työntekijöiden oikeuksien vahingoittamiseksi. Jos siis yhdessä maassa työntekijöiden oikeudet ovat paremmat kuin toisessa, ei parempia oikeuksia voida koskaan heikentää hyötymällä alkuperämaan periaatteesta, kuten palveludirektiivin - Bolkesteinin direktiivin - ensimmäisessä versiossa tehtiin. Toiseksi Xavier Bertrand kertoi meille, että yleishyödyllisiä sosiaalisia palveluita, yleishyödyllistä toimintaa olisi kannustettava sosiaalimallimme edistämiseksi. Emme ole kuitenkaan saaneet direktiiviehdotusta taloudellisesti yleishyödyllisistä palveluista. Emme voi suojata yleishyödyllisiä sosiaalisia palveluita ja panna täytäntöön Lissabonin sopimuksen 14 artiklaa, jossa annetaan oikeusperusta tällaisten palveluiden muodostamiselle ja rahoittamiselle, jos neuvosto ei pyydä tätä komissiolta ja jos komissio ei käytä aloiteoikeuttaan niin, että voisimme vihdoin keskustella oikeudellisesta kehyksestä, jolla suojataan julkisia palveluja, taataan paikallisviranomaisten riippumattomuus näiden tarjoamissa paikallisissa palveluissa ja luvataan meille, että tulevissa yhteisöjen tuomioistuimen päätöksissä ei uhata tätä eurooppalaisen sosiaalimallin perusominaisuutta, jotta ihmiset eivät ajattelisi, kuten Martin Schulz sanoi, että Eurooppa toimii heitä vastaan, vaan päinvastoin: että komissio ja muut Euroopan toimielimet toimivat sosiaalimallin suojaamiseksi. Bernard Lehideux (FR) Arvoisa puhemies, komissio on kenties toiminut tiedottamisessa näppärästi kootessaan ”paketin” tekstejä, jotka ovat luonteeltaan ja laadultaan kovin erilaisia, mutta loppujen lopuksihan se on käyttänyt aloiteoikeuttaan tärkeissä kysymyksissä. Komissio on siirtymässä oikeaan suuntaan, ja meidän olisi kehuttava sitä tästä. Pallo on siis takaisin meillä ja kenties ennen kaikkea neuvostolla. Yleisesti tiedetään, että parlamentti on melko ankara ja pyrkii laatimaan innovatiivisia tekstejä eurooppalaisten tarpeiden mukaan. Päteekö sama neuvoston kohdalla? Tästä meillä on epäilyksemme. Toivon, että teitä kuunnellaan, hyvä ministeri. Mahtipontiset puheet, jotka tuottavat vain epäselviä ja ei-sitovia tekstejä, horjuttavat vakavasti tekemämme työn uskottavuutta. Esittelen tästä kolme esimerkkiä. Olen jo pitkään kuulunut niihin, jotka ovat pyytäneet kaikenlaisen syrjinnän vastaista yleisdirektiiviä. Meidän olisi otettava perustaksi Elizabeth Lynnen laatima mietintö toukokuulta 2008. Se on paljon kunnianhimoisempi kuin komission ehdotus. Toinen esimerkki: yritysneuvostot. Meidän on huolehdittava, että tekstissä selvennetään niiden kansainvälistä valtaa ja vastuuta. Työmarkkinaosapuolten kuuleminen on entistä olennaisempaa, kun useammassa kuin yhdessä EU:n valtiossa toimivat yritykset toteuttavat rakenneuudistuksia. Meidän on varmistettava, että työvoimaa kuullaan rakenneuudistuksia ennen ja että yritysneuvostot voivat esittää kantansa asioihin, jotka ovat usein erittäin teknisiä. Kolmas esimerkki: yleishyödylliset sosiaalipalvelut. Olemme hukanneet jo tarpeeksi aikaa. Alan toimijat ovat hämillään. Valtava oikeudellinen epävarmuus haittaa yhteiskuntiemme yhtenäisyyden kannalta olennaisten palveluiden laatua. Ja me vain tuhlaamme asiassa jälleen yhden vuoden. Tämä on vastuutonta. Mielestäni tämä osoittaa, että komission työ, joka vaikuttaa kattavan useita toiminta-aloja, ei ole tarpeeksi hyvää, koska siinä jätetään tietoisesti huomiotta joitakin kohtia. Lopuksi vaadin, että sosiaalipaketin on oltava vain yksi etappi matkan varrella. Olen vakuuttunut siitä, että avoimet koordinointimenetelmät ovat joillakin aloilla käytössä niin laajalti kuin mahdollista. Meidän on päätettävä, että edistämme paitsi yhteistyötä myös yhdenmukaistamista mahdollisuuksien mukaan. Ryszard Czarnecki (PL) Arvoisa puhemies, neuvoston edustaja pyysi sosiaalisempaa Eurooppaa. Vastaisin ministerille pyytämällä terveempää järkeä. Se olisi parempi. Euroopan unioni voi tietenkin ehdottaa monenlaista, mutta on korostettava, että sosiaalipolitiikka on ala, jossa jäsenvaltioilla on itsenäinen päätösvalta. Lyhyesti sanottuna tarvitsemme siis vähemmän puhetta ja enemmän todellisia toimia. Euroopan unioni esittää peräti 19 kiinnostavaa aloitetta, joista vain kolme on lainsäädäntöesityksiä. Mahdollisesti tärkeimmästä, rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevasta ehdotuksesta ei keskustella tänään. Tämä on erittäin valitettavaa, ja on harmi, että keskustelua joudutaan odottamaan siihen saakka, että Ranskan terveysministeri saapuu istuntoomme. Yhteenvetona olisi siis painotettava, että EU:n jäsenvaltiot osoittavat jopa 27 prosenttia BKT:staan sosiaalipolitiikkaan, kun taas Yhdysvalloissa määrä on 15 prosenttia. Kysymyksenä onkin, käytetäänkö varat oikein. Elisabeth Schroedter (DE) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja ministeri, hyvät naiset ja herrat, tarvittiin ilmeisesti Irlannin kielteinen äänestystulos, yhteisen Euroopan vastustajien voitto ravistelemaan komissio hereille horroksesta. On totta, että komissio on ottanut jo pitkään yhä enemmän etäisyyttä unionin kansalaisten eduista seuraamalla uusliberaalia politiikkaansa. Pyyntö sosiaalisesti vastuullisesta Euroopasta on ollut jo kauan asialistalla. On suorastaan kiusallista nähdä viime vuosien laiminlyönnit, jotka on vihdoin kasattu pöydälle tämän toimikauden lopuksi. On myös melkoisen julkeaa, että koko juttua myydään meille hienostelevalla nimellä, uutena sosiaaliohjelmana. Heinäkuussa käytyjen keskustelujen aiheita olisi pitänyt käsitellä jo aikoja sitten. Kun tarkastelemme niiden sisältöä, vaikuttaa kuitenkin siltä, kuin komissio ei loppujen lopuksikaan olisi oppinut. Kahta poikkeusta lukuun ottamatta tämänpäiväisissä ehdotuksissa ei sanota mitään yhteisvastuusta, yhtäläisistä mahdollisuuksista, sosiaalisesta tasapainosta tai kansalaisten osallistumisesta. Päinvastoin ehdotukset ovat jälleen pitkälti uusliberaalin perusasennoitumisen tuote. Komissio vaatii parempaa työvoiman liikkuvuutta. Samanaikaisesti se pyrkii tuomioistuimen tuomioihin, joilla vähennettäisiin lähetettyjen työntekijöiden suojelua. Jälkiviisaasti se sanoo, että meidän olisi ratkaistava ongelma jollakin foorumilla. Työntekijät tarvitsevat kuitenkin suojelua, ei foorumia. Uskotteko todella, että ihmisiä, joilta viedään päivittäin heidän palkkansa, auttaa, jos pyydätte heitä odottamaan, kunnes olette käsitelleet heidän ongelmaansa jollakin foorumilla? Lisäksi, arvoisa komission jäsen, yritysneuvostoja koskeva tarkistettu direktiivi, joka on myöhässä yhdeksän vuotta, ei täytä lupauksianne. Parlamentin on tehtävä luonnokseen useita parannuksia. Luonnoksessa ei esimerkiksi esitetä minkäänlaisia seuraamusmekanismeja. Jatketaanpa kuitenkin eteenpäin yhteisvastuun kysymykseen. Terveysdirektiivissä ei oteta huomioon arvosteluja, vaan siinä avataan ovia entistä markkinavetoisemmille terveyspalveluille, ja heikennetään näin yhteisvastuun periaatetta jäsenvaltioiden hyvinvointijärjestelmissä. Siinä vaarannetaan yhteisvastuu tukemisen sijaan. Paketissa on vain harvoja osia, joissa näkyy kansalaisten toive edistyksellisestä eurooppalaisesta sosiaalipolitiikasta. Yksi näistä osista, jota haluaisin korostaa, on uusi direktiivi työpaikan ulkopuolisen syrjinnän vastustamisesta. Tämä väline julkistettiin kuitenkin jo vuonna 2004, ja parlamentin painostus on ainoa syy siihen, miksi komissio esitteli sen vihdoin. On selvää, että parlamentin enemmistö tukee tätä direktiiviä. Siinäkin tarvitaan monissa kohdin parannuksia, varsinkin vammaisten ihmisten oikeuksien osalta. Kaiken kaikkiaan ”sosiaalipaketti” on nimenä yksinkertaisesti vääristelyä. Mielestäni komission saavutukset sosiaalipolitiikan alalla kertovat surullista tarinaa. Dimitrios Papadimoulis (EL) Arvoisa puhemies, hyvä neuvoston puheenjohtaja, viime vuosina politiikkanne, markkinafundamentalisminne on kasvattanut eriarvoisuutta vaarallisesti ja heikentänyt hyvinvointivaltiota. Meille esittelemänne paketti hienoine sanoineen on pelkkä tyhjä kuori. 19 ehdotuksesta vain kolme on lainsäädännöllisiä, ja yhdessä näistä, ehdotuksessa rajatylittävästä terveydenhuollosta, esitellään Bolkensteinin direktiivi kuin salaa, sillä ehdotuksen asenne on uusliberalistinen. Lausuessanne näitä hienoja sanoja esitellen tätä tyhjää kuorta Sarkozyn hallitus on keskeisessä asemassa neuvostossa hyväksymässä paheksuttavaa direktiiviä työajoista. Tämä saa aikaan merkittävän sosiaalisen taantuman. Sen sijaan, että yritätte antaa hyvän vaikutelman hienoine sanoinenne ja pidätte silmällä eurovaaleja, jotka näyttävät kiusallisilta Irlannin kielteisen äänestystuloksen takia, teidän olisi ehdotettava täsmällisiä toimenpiteitä ja osoitettava varoja yhteisön talousarviosta. Sananen myös Martin Schulzille, jos hän kuuntelee minua. On totta, että oikeistohallituksilla on merkittävä osansa eurooppalaisen sosiaalimallin hajottamisessa. Useissa valtioissa, hyvä Martin Schulz, esimerkiksi omassa maassanne Saksassa tai Alankomaissa tai Itävallassa, oikeistopuolueet ovat kuitenkin lyöttäytyneet yhteen sosiaalidemokraattien kanssa tuhotakseen eurooppalaisen sosiaalimallin. Hanne Dahl (DA) Arvoisa puhemies, haluaisin käyttää tämänpäiväisen puheaikani terveyspolitiikan ohjelmaan. Nykyistä, potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa koskevaa direktiiviehdotusta on parannettu merkittävästi alkuperäisestä ehdotuksesta. Valitettavasti siinä ei kuitenkaan ole muutettu mitenkään tärkeimpiä perusteita kaikille tapauksille, jotka kuuluvat sisämarkkinoihin. Vapaat markkinat ovat aina kansalaisia tärkeämmät. On itsestään selvää, että me kaikki haluamme saada parasta mahdollista hoitoa mahdollisimman nopeasti, jos sairastumme vakavasti. Valitettavasti direktiivillä ei kuitenkaan mitenkään varmisteta, että näin tapahtuisi. Sillä varmistetaan, että varakkaimmat potilaat EU:n varakkaimmista valtioista saavat parasta mahdollista hoitoa. Tällöin suurena vaarana on, että potilaat jaetaan A- ja B-ryhmiin. Varakkaimmat potilaat voivat etsiä parasta mahdollista hoitoa toisista valtioista, kun taas varattomilla tai voimattomilla ei ole tätä mahdollisuutta. Direktiivillä varmistetaan hoitoon pääsy toisessa maassa samaan hintaan, kuin sama hoito maksaisi potilaan kotimaassa. Jälleen vaarana on A- ja B-valtioiden muodostuminen. Saman hoidon hinta vaihtelee tietenkin valtiosta toiseen. Nykyisen direktiivin mukaan markkinaolosuhteet voivat määrätä seuraukset, mutta tällainen lähestymistapa on erittäin vaarallinen. Kun markkinat reagoivat, häviäjiä ovat aina ne, jotka eivät tule toimeen kulloinkin vallitsevissa markkinaoloissa. Andreas Mölzer (DE) Arvoisa puhemies, mielestäni Euroopan vastaus jatkuviin hinnannousuihin ja kasvavaan köyhyyteen on pahasti myöhässä, ja on tosiaankin ilahduttavaa, että uusi luonnos EU:n laajuisesta sosiaalipaketista on ensiaskel oikeaan suuntaan. Esimerkiksi pyrkimys helpottaa terveydenhuoltoon pääsyä toisissa Euroopan valtioissa on myönteinen. Käytännössähän esimerkiksi lomailijoita käytetään tällä hetkellä aivan liian usein julkeasti hyväksi, kun heille esitetään lääkärinlaskuja, joista vain osa - jos sitäkään - korvataan kotimaassa. Käänteisesti katsottuna yksittäiset jäsenvaltiot ovat toisilleen velkaa miljoonia euroja - pelkät tahdonilmaukset eivät riitä tällaisissa tapauksissa. Ylistyspuheet esimerkiksi paremman perhe- ja työelämän välisen tasapainon puolesta eivät myöskään riitä. Jotta useammilla ihmisillä olisi varaa hankkia lapsia, on tärkeää toimia palkkojen polkemista ja sosiaalista polkumyyntiä vastaan. Tätä tehtävää valitettavasti laiminlyödään laajalti. On varsinaista pilkantekoa, että EU määrää toisaalta, että julkiset hankinnat on kilpailutettava julkisesti ja että lauseke, jolla menestyksekkäitä tarjouksentekijöitä vaaditaan maksamaan vähintään lakisääteistä vähimmäispalkkaa, kumotaan sitten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa sillä perusteella, että se on sisämarkkinoiden palveluja koskevan direktiivin ja työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin vastainen. EU on näin paljastanut oikean karvansa pelkästään taloudellisena yhteisönä, joka tyrkyttää sosiaalisesti vähäosaisille vain pikkurahaa ja tyhjiä sanoja. Tyhjät iskulauseet eivät enää rauhoita EU:n kansalaisia, eikä niillä voida vaimentaa laskevan syntyvyyden ja kasvavan köyhyyden vaikutuksia. Voitte ehkä sanoa mitä tahansa papereissa, mutta ihmiset ovat epäilemättä väsyneitä tyhjiin lupauksiin. Philip Bushill-Matthews (EN) Arvoisa puhemies, haluan ensimmäiseksi kiittää Martin Schulzia siitä, että hän muistutti meitä kaikkia, että tämän parlamentin suurin ryhmittymä on keskustaoikeisto, että komission jäseniä on eniten keskustaoikeistossa ja että EU:n jäsenvaltioissa on tosiaankin eniten keskustaoikeistolaisia hallituksia. Haluaisin vuorostani muistuttaa häntä tämän ilmiön syystä: syynä on, että ihmiset ovat päättäneet näin. Ihmiset ovat päättäneet näin, koska he ovat huomanneet kasvavan kuilun vasemmiston puheiden ja todellisuuden välillä, ja he ovat hylänneet sen. Haluaisin myös muistuttaa häntä - hyvänä demokraattina - muistamaan, että ihmiset ovat tietenkin aina oikeassa. Sitten yleisemmin sosiaalipaketista. Omalta osaltamme olemme tyytyväisiä komission jäsenen esittämiin perusteltuihin huomioihin ja hänen aloitteeseensa sosiaalisen ohjelman uudistamisesta ja erityisesti aiheesta, joka muistuttaa meitä kaikkia siitä, että EU:ssa on kyse ihmisistä; siitä, että heille annetaan enemmän ja parempia mahdollisuuksia ja että heille annetaan välineet ja valta käsitellä muutoksen aiheuttamaa haastetta. Haluaisin ottaa nopeasti esiin kolme kohtaa kollegani Joseph Daulin erinomaisesta puheenvuorosta. Ensimmäinen niistä on jäsenvaltioiden merkittävä asema, toissijaisuus. Monilla jäsenvaltioilla on erilaiset lähestymistavat, mutta niiden kaikkien olisi otettava vakavasti Joseph Daulin esittämät aiheet ja osoittama suunta. Toinen kohta koskee työpaikkojen tärkeyttä. Harlem Désir mainitsi aivan oikein työntekijöiden oikeudet. Kunnioitamme työntekijöiden oikeuksien tärkeyttä, mutta poliittinen ryhmäni haluaisi korostaa myös työttömien oikeuksia - niiden ihmisten oikeuksia, joilla ei tällä hetkellä ole työtä; jotka on savustettu työmarkkinoilta ulos jostakin syystä ja jotka haluaisivat työpaikan. He ovat jatkuvasti tärkeämpiä, erityisesti näinä maailmanlaajuisen luottokriisin vaikeina aikoina, kun työttömyys todennäköisesti vain kasvaa ennen tilanteen paranemista uudelleen. Meidän on siis varmistettava, että toimemme tukevat työpaikkojen perustamista ja entistä useampien ihmisten pääsemistä kyseisiin työpaikkoihin. Kolmas kohta koskee pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), jotka Joseph Daul myös mainitsi. Huomasin, että eilisessä Financial Times -sanomalehdessä mainittiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehty sopimus tilapäisistä työntekijöistä, ja pk-yritykset kertoivat, ettei niitä oltu kuultu koko asiasta. En halua korostaa kysymystä Yhdistyneen kuningaskunnan kannalta, vaan tuon vain esille - sanon tämän komission jäsenelle - todellisen ongelman pk-yritysten ottamisesta mukaan kuulemisprosessiin, koska pk-yrityksethän ovat suurimpia työnantajia ja lisäksi niissä on myös eniten työntekijöitä. Tiedämme kansanäänestyksien - esimerkiksi Lissabonin sopimuksesta järjestetyn kansanäänestyksen - ongelmista, että jos määräyksiä yritetään antaa ylhäältä käsin, epäonnistutaan. Ihmisiin on saatava yhteys, ja pk-yrityksissä työskentelee paljon ihmisiä. Lopuksi eurooppalaisista yritysneuvostoista, joihin sekä komission jäsen että neuvoston puheenjohtaja viittasivat ja joiden esittelijä olen itse. Poliittinen ryhmäni tiedostaa todellisuuden siitä, että työmarkkinaosapuolet ovat päässeet toivottuun sopimukseen. Itse en henkilökohtaisesti pidä sopimuksesta kovinkaan paljon, mutta olen täysin tyytyväinen siihen, että sopimukseen päästiin. Uskoakseni meidän parlamentissa olisi yritettävä rakentaa tämän työaikaa ja tilapäisiä työntekijöitä koskevan sopimuksen perustalle. Haluamme edetä nopeasti, koska haluamme todellista sosiaalista edistystä kauniiden poliittisten puheiden sijaan, joita pidetään vain seuraavien vaalien takia. Magda Kósáné Kovács (HU) Kiitos, arvoisa puhemies. Kun komission ilmoitti etukäteen sosiaalipaketista, sosiaalidemokraattiset puolueet ja ihmiset, jotka tuntevat vastuuta sosiaalisten ongelmien ratkaisemisesta, saivat toivoa. Kertyneet velat ja juuri esitetyt monet kysymykset antavat melko yllättävän kuvan siitä, kuinka vähän olemme edistyneet ponnisteluistamme huolimatta ja kuinka paljon ongelmia on ratkaisematta. On totta, että viimeisten viidentoista vuoden aikainen talouskasvu ei ole kuronut umpeen rikkaiden ja köyhien välistä kuilua, vaan itse asiassa syventänyt sitä. Kuitenkin köyhyyskilpailu on siirtynyt uudelle tasolle. Jokaisessa maassa on köyhiä, ja köyhyyden määrä ja laatu vaihtelee eri jäsenvaltioissa, mutta tiedämme, että köyhyys koskee kaikkialla samalla tavalla. Sosiaalisessa suunnitelmassa esitettyjä noin kahdeksaatoista asiakirjaa voidaan kyllä luonnostella, mutta eurooppalaisten samastumista Euroopan unioniin voidaan vahvistaa vain sillä, mikä on erityistä ja itsestään selvää ja mikä tarjoaa mahdollisuuden yhteiseen edistykseen kilpailevien köyhyyksien välisen, vastavuoroisen jännitteen sijasta. Olen tyytyväinen siihen, että komissio on nyt valmistellut arvion romanien tilanteesta ja heihin liittyvistä käytännöistä neuvoston ja Euroopan parlamentin pyydettyä tätä useasti. On kuitenkin valitettavaa, että komissio ei määritä puitteita pitkäaikaiselle romaneja koskevalle politiikalle. On myös pohdittava, riittääkö tämä asiakirja patistamaan ihmisiä konkreettisiin toimiin, tarjotaanko siinä täsmällistä arviota ja pystyvätkö jäsenvaltiot ryhtymään toimiin ja pysymään toivotuissa käytännöissä. Mielestäni todellinen ratkaisu puuttuu. Olemme tyytyväisiä myös syrjinnänvastaiseen direktiiviin. Parlamentti ja komissio olivat eri mieltä siitä, onko syrjinnän kieltämistä säänneltävä kattavalla direktiivillä, ja sosialistis-liberalistisen näkemyksen mukaisesti emme loppujen lopuksi pystyneet määrittelemään ryhmiä, joita syrjitään. Odotamme, että direktiivillä voidaan suojella kattavasti ihmisiä ja ihmisryhmiä, joita uhataan monin tavoin. Tätä tarvitaan kipeästi, sillä vihanlietsojat, rasistit ja ne, jotka antaisivat vain varakkaille, saattavat löytää tukijoita kilpailevista köyhistä. Äänestäjät ovat aina oikeassa, mutta populismi saattaa johtaa heitä harhaan. Kiitos. Gérard Deprez (FR) Arvoisat puhemies, neuvoston puheenjohtaja ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, kansalaisvapauksien valiokunnan jäsenenä ja puheenjohtajana aion keskittyä ehdotukseen syrjinnänvastaisesta direktiivistä. Ensinnäkin, arvoisa komission jäsen, haluamme onnitella teitä siitä, että komissio vihdoin hyväksyi direktiiviehdotuksen, jossa pyritään vastustamaan uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. Aivan viime hetkiin asti pelkäsimme - kuten tiedätte, olimme huolissamme ja toimme sen julki - että esittäisitte vain minidirektiiviä, jossa käsiteltäisiin pelkästään ikään ja vammaisuuteen perustuvaa syrjintää. Ette varmaankaan ylläty, kun kerron olevani pahoillani siitä, että näin perustavanlaatuisessa kysymyksessä Euroopan parlamenttia tuskin kuultiin. Huomaan kuitenkin selvästi, että puheenjohtajavaltio on suostuvainen ehdotuksiin ja aloitteisiin, joita Euroopan parlamentti saattaa esittää. Meidän onkin ryhdyttävä toimeen oikopäätä, arvoisa komission jäsen, ja itse havaitsen tekstissä kolme asiaa, joita meidän olisi parannettava. Ensinnäkin meidän on täsmennettävä useita käsitteitä tai niiden välisiä rajauksia. Tarkoitan ”puolueettomasti perusteltavissa olevien” käsittelyerojen alaa. En ole tästä tietenkään eri mieltä, mutta näiden puolueettomasti perusteltavissa olevien käsittelyerojen ei saa antaa muuttua suoraan tai epäsuoraan syrjinnäksi. Tällainen voi käydä hyvin nopeasti. Toiseksi direktiiviltä ei saa riistää sen sisältöä ottamalla siihen ennenaikaisesti mukaan yleisen turvallisuuden tai järjestyksen kaltaisia käsitteitä. Näin mielestäni tapahtuu juuri tällä hetkellä eräässä Euroopan unionin eteläisessä valtiossa, joka jääköön kuitenkin nimeämättä. Kolmanneksi meidän on tehtävä enemmän seuraamuksia koskevan kysymyksen osalta. 14 artiklassa määrätään seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista.” Arvoisa komission jäsen, emme pääse tällä kovinkaan pitkälle. Lyhyesti sanottuna toivon, että tästä direktiivistä, jolle on asetettu niin monia odotuksia, ei todellisuudessa tule suurta minidirektiiviä, suurta periaatteiltaan, mutta erittäin pientä yksityiskohdiltaan. Wojciech Roszkowski (PL) Arvoisa puhemies, talouskasvun olisi parannettava yhteiskuntiemme aineellista hyvinvointia. Kun nostamme mukavuuden ja turvallisuuden etusijalle, unohdamme kuitenkin helposti, että talouden sosiaalimalli tarkoittaa käytännössä suurempaa byrokraattisuutta. Jos unohdamme myös, että sosiaalipolitiikan varmin perusta on talouskasvu, saatamme eksyä hienolta kuulostaviin iskulauseisiin, joilla ei ole mitään yhteyttä todellisuuteen ja jotka saattavat olla myös syrjinnänvastaisten säännösten tavoin toissijaisuusperiaatteen ja terveen järjen vastaisia. Kuinka pääsemme tästä noidankehästä? Uusi sosiaaliohjelma on vain osittainen vastaus haasteeseen. Siinä puhutaan liikaa oikeuksista ja etuoikeuksista ja liian vähän siitä tosiasiasta, että tällaisia oikeuksia ei voida taata ilman järjestäytynyttä työtä ja vastuuta taloudellisista vaikutuksista kaikissa vaiheissa. Jokaiselta kykyjensä mukaan, jokaiselle tarpeidensa
{'language': 'fi'}