Vykonání rozsudku Soudního dvora ES ve věci "Turco" (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o:
otázce k ústnímu zodpovězení, kterou pokládají Marco Cappato a Michael Cashman Radě jménem Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, Anneli Jäätteenmäkiová a Costas Botopoulos jménem Výboru pro ústavní záležitosti, o vykonání rozsudku Soudního dvora ES ve věci "Turco" - B6-0470/2008) a
otázce k ústnímu zodpovězení, kterou pokládají Marco Cappato a Michael Cashman Komisi jménem Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, Anneli Jäätteenmäkiová a Costas Botopoulos jménem Výboru pro ústavní záležitosti, o vykonání rozsudku Soudního dvora ES ve věci "Turco" - B6-0471/2008).
Marco Cappato
autor. - (IT) Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, náš kolega poslanec z předchozího funkčního období Parlamentu, Maurizio Turco, nynější italský radikální poslanec, předložil žádost - žádost, jakou může mít každý obyčejný občan - v níž požaduje přístup k dokumentům Rady, ve kterých jsou cenzurovány názvy vnitrostátních delegací, jež zaujaly v rámci rozpravy určitý postoj. Rada odmítla žádost schválit a rovněž panu poslanci odepřela přístup k právnímu stanovisku.
Odvoláním před Soudem prvního stupně, který mezitím Radu přiměl identitu vnitrostátních delegací zpřístupnit, bylo rozhodnuto proti panu Turcovi ve prospěch Rady, aby se zamezilo rozsudku Soudního dvora v této věci. Odvoláním před Soudním dvorem byl však původní rozsudek zvrácen.
Soud jednoduše rozhodl, že přístup k dokumentům, zejména těm, jež mají legislativní důsledky, musí být povinný, protože přístup k dokumentům je demokratický a jakákoli výjimka se má omezit, neboť to očividně je ve veřejném zájmu. Veřejnou a právní diskusí o dokumentech se zvětšuje legitimnost orgánů a podporuje se ve vztahu k nim důvěra veřejnosti.
Otázka, kterou dnes pokládáme, je ve stručnosti takováto: Jak má Komise a evropské orgány v úmyslu na tento rozsudek reagovat? Jinými slovy, využijí jej jako příležitost pro důkladný přezkum postupů, jež umožňují okamžitý přístup k dokumentům?
Vím, že se bavíme o obyčejném občanovi, že se jedná o žádost, jakou mohl předložit jakýkoli občan, a nikoli reformu navazující na institucionální diskusi. Domnívám se však, že právě v tom spočívá silná stránka iniciativy pana Turca, protože se potvrzuje, jak může jednotlivý případ dokázat mnohem víc, než umožňují institucionální iniciativy.
Musíme mít všechny možnosti tyto dokumenty zveřejnit. Lidé musí vědět například to, že dnes se na tiskové konferenci Evropské komise potvrdilo, že Komise doposud nepožádala italskou vládu o informace týkající se záležitosti, na kterou upozornil sám Maurizio Turco, tedy diskriminace ve výuce náboženství v Itálii.
Jak je možné, že o tyto informace nebyly vyžádány? Jedná se o konkrétní příklad mechanismů, v rámci nichž je fungování evropských orgánů pro občany neproniknutelné. To by se mělo proto využít jako příležitost pro radikální přepracování postupů pro přístup k dokumentům a jejich zveřejňování.
Anneli Jäätteenmäki
autorka. - (FI) Pane předsedající, legislativní proces je v demokratických zemích otevřený a veřejný. Občané si mohou zjistit, jak jejich poslanci hlasovali a co stojí za rozhodnutími. Tak tomu bohužel v případě EU není. Nemůžeme se vychloubat tím, že je EU demokratická a otevřená a že naši občané mají přístup k dokumentům, které jsou základem legislativy. Proto se tedy ptáme Komise, co chce udělat nejdříve pro to, aby se změnily předpisy a postupy v důsledku tohoto soudního rozhodnutí, aby se mohla uplatňovat otevřenost, transparentnost a demokracie, a co má Rada v plánu pro to, aby se uplatňovala otevřenost a demokracie a aby se také v návaznosti na rozhodnutí zviditelnily názory států. Nebudou-li názory otevřené a veřejné, lidé nebudou moci dohlížet na to, co jejich zástupci dělají. Je nejvyšší čas, abychom podnikli urychlené kroky k zajištění toho, aby EU konečně mohla říkat, že zde máme demokracii, otevřenost a transparentní legislativu, a být na to hrdá.
(Potlesk)
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, paní komisařko, paní místopředsedkyně, dámy a pánové, vím, jak jste oddaní - a zejména vy, pane předsedající - tématům transparentnosti a předsednictví v této otázce stojí za vámi. Je velice důležité, aby naši občané chápali, jak jsou evropská rozhodnutí, která se jich týkají, přijímána - tak je tomu v případě evropských právních předpisů - a my v této otázce samozřejmě musíme pokročit.
Vaši otázku vítám, protože díky ní můžeme přezkoumat obtížné téma přístupu veřejnosti k právním stanoviskům. Je předmětem rozsudku, avšak v jeho perspektivě musí být posuzována veškerá naše politika týkající se transparentnosti.
Rozsudek "Turco" je důležitý, protože je to poprvé, kdy Soudní dvůr rozhodl v jednotlivých případech, jak jste uvedli, právních stanovisek a podmínek přístupu veřejnosti k nim. V tomto rozsudku Soud připomíná význam otevřenosti a transparentnosti legislativního procesu k tomu, aby občané byli více zapojeni do rozhodování. Rovněž předkládá závěr, že nařízení 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům v zásadě ukládá povinnost zveřejňovat stanoviska právní služby dané instituce, pokud jde o legislativní proces.
Abych, pane Cappato, odpověděl na vaši otázku, Rada podnikla potřebná opatření k tomu, aby byl tento rozsudek Soudu vykonán na počátku července 2008. Rada rozsudek vykonala a dokument, jejž pan Turco požadoval, zveřejnila. Poté se rozhodla své postupy přizpůsobit rozsudku Soudu a zohledňovala přitom tuto zásadu, jak je stanovena v rozsudku.
Je pravda, že zde najdeme výjimky - přestože je definoval samotný Soud v souvislosti s tímto rozsudkem - spojené se stanovisky, jež jsou obzvláště citlivá nebo mají obzvláště velký rozsah. V každém případě, jak víte, musí být každé zamítnutí Rady odůvodněno.
Rada obdržela řadu konkrétních žádostí týkajících se právních stanovisek právní služby Rady a uplatňuje zásady Soudu. S ohledem na to vám bude známo, že zveřejňování interních právních stanovisek orgánů může mít vliv na oprávněný zájem orgánů požadovat a obdržet objektivní a nezávislá stanoviska. Mezi těmito dvěma hledisky musíme najít rovnováhu. Z tohoto důvodu si zákonodárce jasně přál chránit důvěrný ráz právních stanovisek a tento faktor v našem stanovisku přetrvává.
Uznávám, že se jedná o velmi technické odpovědi, a omlouvám se za to. Jsou to však oficiální odpovědi jménem předsednictví. Kromě toho mám nyní možnost přezkoumat politiku spojenou s transparentností. Je třeba, abychom rozlišovali různá hlediska této politiky. Zaprvé, pokud jde o přímý přístup k pracovním dokumentům - to je smysl vaší otázky -mohu vám potvrdit, že Rada plně uplatňuje ustanovení článku 12 nařízení 1049/2001 a přílohy II jednacího řádu Rady, v níž se požaduje vést veřejný rejstřík a upřesňují se ujednání pro přímý přístup veřejnosti k dokumentům Rady.
Nerad bych vás nudil přílišnými technickými informacemi nebo příliš mnoha čísly. Skutečností však je, že tato čísla vypovídají mnohé, protože rejstřík zpřístupněný veřejnosti obsahuje odkazy na více než milion dokumentů vypracovaných od roku 1999. Nepochybně mi na to řeknete, že kvantita neznamená kvalitu.
Já mám za to, že důležitá je čitelnost a medializace rozhodnutí přijatých orgány. Právě na tom pracuje paní Wallströmová v souvislosti s legislativním postupem a interinstitucionální dohoda o tvorbě lepších právních předpisů obsahuje všeobecné závazky spojené s transparentností. V rámci této dohody již byla přijata opatření. Veškeré diskuse v Radě v rámci postupu spolurozhodování jsou přístupné veřejnosti a Rada pravidelně pořádá veřejné rozpravy o důležitých záležitostech týkajících se zájmů EU a jejích občanů.
K tomu, aby se zlepšil přístup veřejnosti k diskusím, Rada také zřídila internetové stránky, na nichž poskytuje odkaz na přímé přenosy z jednání Rady, což je, jak jistě budete souhlasit, důležitá a velice povzbudivá záležitost.
Svou úlohu mají i předsednictví Rady. Stejně jako internetové stránky předchozích předsednictví i francouzské předsednictví investovalo mnoho prostředků do svých stránek http://www.ue2008.fr" , které jsou vícejazyčné a obsahují internetové televizní vysílání s několika kanály, jež se podobá tomu, které tak úspěšně spustil Evropský parlament.
Třetím a posledním bodem je, že musíme být schopni uspokojit žádosti veřejnosti o informace. Proto byla vytvořena služba pro informování veřejnosti - a právě tento bod je z mého pohledu nejdůležitější - protože oblastí, v rámci níž jsme nejhůře připraveni, je bezpochyby poskytování praktických informací veřejnosti. Právě proto mají občané právo být znepokojeni a právě proto si stěžují, že systém je příliš neprůhledný. Důvodem je to, že máme nedostatečné zdroje a internetové stránky, které nejsou dostatečně koordinovány a neumožňují veřejnosti mít aktuální informace o legislativě. Právě na tento poslední bod musí Rada soustředit své úsilí.
To jsou body, o nichž jsem se chtěl zmínit. Transparentnost je naprosto klíčová. Dospěli jsme k důležité dohodě o komunikaci s Radou a Evropským parlamentem s ohledem na zvětšení transparentnosti a já věřím, že díky interinstitucionálním jednáním, jež jsme vedli s paní Wallströmovou a místopředsedou Evropského parlamentu, budeme moci postupovat dále za nejlepších podmínek.
Jedná se o společný úkol a my mu nyní musíme porozumět. Mějte na paměti, že máme politickou ambici tuto transparentnost dále podporovat v rámci politiky v oblasti informování a komunikace, zejména co se týče praktických informací o legislativě, jež musí být veřejnosti poskytnuty. K tomu, abychom toho docílili, musíme více využívat nové informační technologie. Vím, že se jedná o zájem, který sdílí Parlament, Komise i Rada.
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Vážený pane předsedající, ráda bych váženým poslankyním a poslancům poděkovala za jejich otázky.
Jak jsme slyšeli, tento rozsudek Soudního dvora ve věci "Turco" je samozřejmě velmi důležitý. Komise se Soudem zcela souhlasí v tom, že připomíná význam otevřeného legislativního procesu. Tento rozsudek budeme pochopitelně dodržovat a budeme ho plně zohledňovat v každodenní práci.
Chtěla bych se vyjádřit co nejsrozumitelněji, ale ve svých odpovědích na vašich pět konkrétních otázek budu muset být spíše stručná. První z nich se týká lepší tvorby právních předpisů, našich interinstitucionálních vztahů a nařízení 1049/2001. Tento rozsudek "Turco" se týká přístupu veřejnosti k dokumentům. Na naši interinstitucionální spolupráci neexistuje přímé spojení. K tomu máme svůj rámec pro intenzivní interinstitucionální spolupráci, který funguje dle mého názoru velmi dobře. Naše dva orgány mají v rámci spolupráce na legislativním procesu ke splnění cíle lepší tvorby právních předpisů dobré výsledky.
Co se týče vaší druhé otázky o přístupných informacích o stávajících konzultací veřejnosti, ráda bych se nejprve zmínila o databázi PreLex, jak jí ve své hantýrce označujeme. Cílem této databáze je usnadnit přístup k připravovaným legislativním dokumentům prostřednictvím jediného kontaktního místa. V praxi se jedná o portál obsahující odkazy na zásadní připravované legislativní dokumenty. Tuto databázi provozuje Úřad pro úřední tisky a vychází z informací, které poskytuje Komise. Navíc je veřejnosti přímo dostupná ze serveru Europa.
Co se týče konzultací veřejnosti zahájených Komisí, na serveru Europa rovněž existuje jediné kontaktní místo. To je váš hlas v Evropě. Tyto internetové stránky usnadňují přístup ke konzultacím a poskytují obecné informace o různých postupech konzultací Komise. Uvádí se na nich také podrobné informace o otevřených veřejných konzultacích a souvisejících podkladech a dotaznících spojených s konzultacemi. Kromě toho se na tomto kontaktním místě uvádějí informace o navazující činnosti, jako jsou zprávy o konzultacích a zveřejněné příspěvky.
Pokud jde o vaši třetí otázku o projektu Transparentnost v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (TRANS-JAI), ráda bych vás zkrátka ujistila, že na březen 2010 se plánuje plný přístup na specializované servery - nazvané "public go live", veřejnost do akce - pro internetový portál TRANS-JAI.
Tím se dostáváme k vaší čtvrté otázce týkající se zásady transparentnosti a zásady řádné správy. Tyto zásady jsou samozřejmě úzce spojeny. Jsme vždy odhodláni poskytovat veřejnosti co nejvíce informací. To platí zejména v případě postupů, které se týkají občanů a jejich práv a chodu orgánů, o nichž všichni víme, že někdy není lehké mu rozumět. Na internetových stránkách Komise jsou obsaženy informace o jejím uspořádání a postupech a máme zde snadno přístupný seznam zaměstnanců Komise a různých generálních ředitelství, "Kdo je kdo".
Vaše poslední otázka číslo 5 se soustředí na veřejný rejstřík dokumentů a návrh doporučení ochránce práv spojený se stížností nevládní organizace Statewatch. Veřejný rejstřík dokumentů funguje od 3. června 2002, jak to požaduje nařízení 1049/2001. Od tohoto dne také Komise zavedla specializovaný rejstřík pro postupy projednávání ve výborech a rejstřík skupin expertů. Snažíme se ze všech sil modernizovat vnitřní systémy IT, avšak jak víte, takové věci se nedějí ze dne na den. Jedna věc je ale jasná. Je to dlouhodobá práce. Stále bereme v potaz potřebu zvětšovat záběr tohoto veřejného rejstříku.
Konkrétněji, pokud jde o návrh doporučení ochránce práv v tomto případě, Komise mu samozřejmě předložila podrobné stanovisko. V něm uznáváme, že ještě musíme zvětšit záběr svých veřejných rejstříků, a potvrzujeme závazek své veřejné rejstříky dále rozvíjet v zájmu větší transparentnosti. V jednom bodě jsme názor ochránce práv nemohli sdílet. Dospěl k závěru, že Komise by měla - cituji - "uvádět v rejstříku odkazy na všechny dokumenty ve smyslu čl. 3 písm. a)". Cíl a ambici tohoto závěru mohu sdílet, ale bohužel není možné jich dosáhnout. Je jednoduše nemožné sladit širokou a nepřesnou definici "dokumentů" ve smyslu čl. 3 písm. a) nařízení 1049/2001 s jediným, zcela úplným veřejným rejstříkem. Namísto toho musíme uvádět odkazy nebo zavést různá kontaktní místa.
Mohla bych samozřejmě uvést, že jsem přímo zpřístupnila rejstřík své korespondence na internetu, a mohla bych se zmínit o dalších příkladech toho, co lze aktivně podniknout mimo formální legislativu, jako jsou zdokonalené rejstříky, větší vstřícnost vůči uživatelům a přístupnost, aktivní šíření a rychlejší zveřejňování dokumentů. To všechno ale není tématem naší dnešní diskuse. Jsem si jista, že budeme mít další příležitosti tyto důležité otázky podrobně projednat.
Charlotte Cederschiöld
jménem skupiny PPE-DE. - Pane předsedající, předpokladem důvěryhodnosti a legitimnosti EU je soubor pravidel fungování týkající se transparentnosti a ochrany údajů a informací.
Transparentnosti v rozhodovacím procesu je obzvláště třeba, zpochybňuje-li se evropská demokracie. Členské státy mají různé zkušenosti. Větší výměna zkušeností může vést k lepší správě v EU, ale také v členských státech. Od roku 2001, kdy se rozhodovalo o právních předpisech EU pro transparentnost, jsme pokročili velmi daleko.
Ve většině členských států již existuje nějaký zákon o svobodě informací - ve Švédsku a Finsku jej mají od roku 1776, v jiných zemích jako Island teprve několik let. Nějakou dobu trvá - a vy to musíte respektovat - než najdeme společné chování a přístupy. Jeden vnitrostátní vzorec nelze uplatnit na celou EU. Její kultury jsou příliš odlišné. V zastupitelské demokracii je zásadní otevřená správa. Celý proces ovlivňuje skutečnost, že digitální revoluce naši společnost proměňuje v informační společnost.
Jedním významným bodem, který musí být v rámci nařízení 1049 lépe rozvinut, je rovnováha mezi důvěrností a transparentností. Potřebujeme otevřený postup rozhodování, v rámci něhož se respektuje převládající veřejný zájem, aniž by se porušovala práva institucí či jednotlivců na důvěrnost. Soudní výklad složitých záležitostí, jako jsou například případy týkající se hospodářské soutěže, nemůže zůstat na posouzení bulvárních plátků.
Rozsudek "Turco" může přispět k vývoji lepší tvorby právních předpisů. Jaké praktické důsledky z případu "Turco" Komise a Rada vyvodí?
Michael Cashman
jménem skupiny PSE. - Pane předsedající, jako původní zpravodaj pro nařízení č. 1049/2001 tuto rozpravu považuji za velmi zajímavou. Připadá mi však zvláštní - protože vím, že účastníci dnešní večerní rozpravy jsou plně oddáni otevřenosti a transparentnosti - že argumentem, proč nebyly podniknuty dostatečné kroky, je: "potřebujeme více času". To je nepřijatelné.
Evropské unii důvěřuje pouze 30 % evropských obyvatel. Proč? Protože se cítí naprosto izolováni od toho, co se podniká jejich jménem. A je úžasné, že máme pozitivní výsledky. Proč dochází k tomu, že orgán musí být odvlečen za křiku a kopání před Evropský soud, aby začal jednat správně?
Musíme toho dělat více než jen vysvětlovat. Paní komisařko Wallströmová, vím, že jste z těchto argumentů podrážděná a vyčerpaná jako já, ale nestačí říci, že potřebujeme více času. Ve skutečnosti potřebujeme svým občanům ukázat, že jim nebudeme jen vysvětlovat, proč děláme to, co děláme, ale také jak to děláme a na základě jakých právních rad jednáme. Protože pokud tak neučiníme, izolujeme lidi od evropského projektu.
Dnes večer se tu prohlašuje, že je to s ohledem na některé otázky nemožné, například kvůli nepřesné definici "dokumentů". Vůbec není nepřesná. Ve skutečnosti je dobře vymezená. Znamená to veškeré dokumenty držené, obdržené nebo vypracované třemi orgány či agenturami, které zřídily. A samotné "dokumenty" jsou jasně definovány. Mějme proto odvahu zavést otevřený rejstřík. A nikoli ten labyrint, který momentálně máme, kdy se dostanete do jednoho rejstříku, ale nemáte přístup ke všem ostatním rejstříkům či všem ostatním odkazům.
V současné době do labyrintu vstupují občané. Umožněme občanům, aby do našich tří orgánů vcházeli dveřmi, a vystavme se dohledu veřejného mínění. Nyní vám chci říci, že pokud nebudeme jednat správně, bude v červnových volbách vydán rozsudek ve prospěch těch extrémních stran, jež nejsou pro EU či orgány EU. Čas se nám krátí. Jednejme teď. Není to nemožné.
Eva-Britt Svensson
jménem skupiny GUE/NGL. - (SV) Pane předsedající, Soudní dvůr má ústřední úlohu v systému EU a Soud má pravomoc vykládat politická rozhodnutí. Mají-li být interpretovány právní předpisy EU, vítězí rozhodnutí Soudního dvora, bez ohledu na to, jaký je záměr zákonodárného sboru či úmysly spojené s daným právním předpisem. To jsme viděli v případě rozsudků ve věci "Laval", "Rüffert" a dalších. V těchto případech se Soud svým rozhodnutím postavil proti pracovníkům.
V případě "Turco" je rozhodnutí Soudu na druhou stranu pozitivní. To vítám, avšak moje základní kritika stále platí, a to že Soudní dvůr určuje politiku EU a že Soud má vždy poslední slovo ve všech sporech.
Ve věci "Turco" vítám skutečnost, že Soud uznal, že kontrola legislativního procesu ze strany občanů má naprostou prioritu. To je krok správným směrem, ale bohužel musím říci, že ještě potřebujeme podniknout velmi mnoho kroků, dokud EU nezanechá svých uzavřených pracovních postupů, v rámci nichž vidí cestu vpřed pouze ti, kteří jsou uvnitř. Je to konec konců otázka demokracie, účasti a transparentnosti.
Je důležité, aby se rozsudek "Turco" zohlednil ve stávajícím přezkumu tak zvaného nařízení o přístupu veřejnosti.
Costas Botopoulos
(EL) Pane předsedající, rozsudek ve věci "Turco" je pro právo a demokracii významným krokem vpřed. Objasňuje pojetí veřejného zájmu, jak je stanoveno v nařízení 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům. Toto pojetí má být vykládáno tak, že právo na širší znalosti skutečností vedoucích k rozhodování je považováno za důležitější a přednější než diskrétnost vnitřních postupů, na základě nichž se přijímá rozhodnutí.
Jinými slovy, podle rozsudku "Turco" je důležité, aby občané nejen věděli - neboť na to mají právo - jak nebo proč se rozhodnutí přijímá, ale aby také měli povědomí o dokumentech, na základě nichž se rozhodnutí přijímá, a proto musí být tyto dokumenty co nejrozšířenější.
To nás tedy vede k předložení dnešní otázky k ústnímu zodpovězení, abychom vyzvali útvary Komise a Rady, aby toto rozhodnutí vzaly v potaz. Jak uvedl úřadující předseda, vykládejme nařízení 1049/2001 v perspektivě této nové judikatury.
Samozřejmě mohou vyvstat určité problémy v souvislosti s takzvanou důvěrností dokumentů, zejména v případě stanovisek právního útvaru. Já to vím až moc dobře, protože jsem právník. Nikdy však neříkejme, že by takové dokumenty měly zůstat utajeny v případě, že v jejich důsledku vznikají problémy. Místo toho se domnívám, že bychom měli požadovat radikální změnu kultury transparentnosti. Transparentnost znamená rovnováhu a dodržování postupu, nikoli strach z vědomí o skutečnostech.
Dovolte mi, abych svůj příspěvek uzavřel poslední poznámkou: skutečně musíme chápat rozdíl mezi tím, co se děje v Radě v praxi, a tím, co se děje v našem orgánu. V Parlamentu je přístup na zasedání a k dokumentům téměř neomezený. Myslím si, že rozsudek "Turco" představuje příležitost Radu s touto tendencí také sladit.
Mairead McGuinness
Pane předsedající, ráda bych se vrátila k otázce "izolace", o které se Michael Cashman správně zmínil. V rámci diskuse v Irsku o Lisabonské smlouvě zcela jistě došlo k velké izolaci. Neobviňujme se zde ale příliš, protože členské státy mají velkou schopnost vinit Evropu z věcí, s nimiž nejsou spokojeny, přestože je zde schválily. Domnívám se, že je načase, abychom všichni dospěli - všichni naši volení politici, vlády, opozice a každý v této sněmovně - a mluvili pravdu.
Jsem sklíčená, když jsem si tento týden přečetla v časopise, co za zprávy nevolený neodpovědný člen zámožné elity šíří o nevolené elitě v Bruselu. Je to od něj troufalé! Pokud však neuděláme to, co Michael Cashman říká, a nevyřídíme si to s ním a jeho sortou zpříma, budou evropské volby v červnu katastrofou pro evropský lid a nyní je načase, aby to ti, kdo tomu věří, řekli nahlas.
Anneli Jäätteenmäki
autorka. - (FI) Pane předsedající, toto rozhodnutí Soudu je důležité a kategorické. Jasně potvrzuje, že legislativní proces v EU musí podléhat demokratické kontrole lidí a že ochrana orgánů má v postupu rozhodování druhořadý význam. To je jasný argument.
V těchto souvislostech mě odpovědi skutečně dosti zklamaly. Když jsem slyšela odpověď Rady, několikrát bylo zdůrazněno, že transparentnost a otevřenost jsou důležité, ale nic jiného jsme se nedozvěděli. Co se pro to udělalo? Komise, na druhou stranu, žádá o více času.
Postoj, který orgány EU zaujaly k Soudu, je dle mého názoru opravdu zajímavý. Co kdyby naši občané měli k rozhodnutí Soudu zaujmout tentýž přístup jako Komise a Rada a rozhodnutí vůbec nedbali? K tomu by jednoduše nedošlo.
Marco Cappato
autor. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, předsednictví Rady se zmínilo o údaji jednoho milionu zveřejněných dokumentů. Co se týče přístupu k dokumentům, musí jít o kvalitu, ale také o kvantitu, avšak nejedná se pouze o kvalitu. Máme-li být upřímní, jde zde o problém typu dokumentů: dokumenty ze schůzí či dokumenty doprovázející postup rozhodování.
Právě to nám dnes chybí. Uvedu příklad: dokumenty výboru Coreper I, jež se tak obtížně hledají, nebo dokumenty týkající se zahraniční politiky, s nimiž se nakládá jako s diplomatickými dokumenty, takže nejsou v rejstřících. Všechno to jsou dokumenty, které jsou zásadní pro to, abychom se dozvěděli o postupu rozhodování.
V té krátké době, kterou mám k dispozici, jsem vám dal pouze jeden příklad. S ohledem na odpovědi, jež jsme obdrželi, se domnívám, že bychom to měli také chápat spíše jako příležitost pro fungování evropských orgánů než jako jeho ohrožení.
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, z naší rozpravy jasně vyplývá, že musíme skutečně zlepšit transparentnost a komunikaci, protože, jak jste zdůraznili, naši občané opravdu nechápou, jak Evropa funguje.
Lepší transparentnost a lepší komunikace jdou ruku v ruce. Jak jsem uvedl, to je základ, na jakém jsme uzavřeli politickou dohodu s paní Wallströmovou a panem Vidalem-Quadrasem, abychom v praxi lépe komunikovali. Pan Cappato a paní Jääteenmäkiová mají pravdu, že musíme být transparentnější a vysvětlovat, jakým způsobem pracujeme. Právě proto Rada vyvine zvláštní úsilí v oblasti nových technologií.
I poté, co jsem si přečetl argumenty, které jsem obdržel, souhlasím s panem Cappatem v tom, že předkládání milionů dokumentů neznamená větší transparentnost. Důležité je poskytovat dokumenty, které lidé požadují, a dokumenty v dobré kvalitě. Například dokumenty výrobu COREPER I, o nichž jste se zmínil, jsou dostupné na internetu. Nebyly vždy připraveny včas z důvodu nedostatku technologických zdrojů. Nyní tuto technologii máme a zajistíme, že problém, na který upozorňujete, vyřešíme.
Upřímně řečeno, musíme také najít správnou rovnováhu mezi právním základem, skutečnou transparentností a skutečně souvisejícím řízením. Existuje řada různých řízení a diplomatických otázek, jež jsou ve skutečnosti dosti obtížné a v jejichž případě se musí zajistit svoboda slova, projevu a rozhodování. Možná se vám zdám příliš konzervativní, ale myslím si, že touto rovnováhou se také musíme zabývat.
Francouzské předsednictví se pustilo do přezkumu nařízení 1049/2001 a my musíme jednat rychle. V tomto ohledu má pan Cashman naprostou pravdu. S jeho pomocí a koordinací jednáme rychle a doufáme, že do konce francouzského předsednictví učiníme velký pokrok.
Jak jsem uvedl, musíme zajistit, že - jak pan Cappato zdůraznil - upřednostníme kvalitu před kvantitou, protože existuje problém, jímž je příliš mnoho informací. Občané se pak potýkají s problémem třídění informací. K tomu také dochází na evropské úrovni. Musíme být schopni občanům bez omezení pomáhat informace třídit.
Co to znamená? Znamená to, jak jsem řekl ve své prezentaci, zajistit, že jsou občané plně informováni o praktických informacích, o svých právech, o výsledcích rozhodnutí, o tom, jak jsou tato rozhodnutí přijímána, a o jejich právním základu. Z tohoto hlediska není pochyb, že musíme uvažovat o zdrojích dostupných Radě.
Domnívám se, že v Komisi jste se setkali s toutéž situací, kdy například musíte vysvětlovat právní základ rozhodnutí, zejména pokud jde o malé a střední podniky, ale v členských státech či orgánech máte pouze jednu osobu či dvě, jež na tyto otázky umí odpovědět, a tito lidé jsou na dovolené. Konečným výsledkem je, že občané a malé podniky musí čekat dva nebo tři měsíce, než dostanou odpověď. Z mého pohledu je to stejně závažné jako přístup k oficiálním dokumentům.
Kromě toho musíme našim rozpravám dodat politický význam. V době, kdy se připravujeme na evropské volby, vím, že je tomu Evropský parlament plně oddán, a vy můžete počítat s francouzským předsednictvím, že se tato povinnost transparentnosti, povinnost vysvětlovat, že se tato praktická a konkrétní povinnost uplatňuje, protože pokud nikoli, a v tom souhlasím s panem Cashmanem, vyhrají příští evropské volby extremisté, a to si nepřejeme.
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Pane předsedající, zaprvé, rozsudek ve věci "Turco" bude samozřejmě respektován a uplatňován také v Komisi. V rozsudku Soudu se vlastně uvádí, že v tomto případě Rada pochybila, že Rada musí napravit své postupy, a já jsem si jistá, že Rada se bude tímto rozsudkem řídit.
To je východisko této rozpravy. V rámci diskuse o nařízení č. 1049/2001 však došlo částečně ke zmatení. Rozsudek "Turco" je jedna věc a nařízení č. 1049/2001 je věc druhá. Jak víte, předložili jsme návrh a jsme v procesu řešení nařízení č. 1049/2001 a toho, jak by toto nařízení mělo v konečné podobě vypadat.
Domnívám se, že muselo také dojít ke zmatení v tom, o čem jsem hovořila. Nežádala jsem více času. Vysvětlovala jsem to, že modernizace našich nástrojů informačních technologií musí probíhat postupně, nelze jí dosáhnout ze dne na den. Máme již rejstřík. Tento rejstřík doplňujeme řadou záležitostí, jako je postup rozhodování ve výborech a skupiny expertů. Nejsem však přesvědčena - a v tom, jak jsem se snažila odpovědět na všech pět otázek, jsem byla velmi upřímná - že nejlepším řešením je mít jeden rejstřík. Je to jako mít jeden telefonní seznam pro celou Evropu namísto toho, že zkusíme vytvořit různé vnitrostátní telefonní seznamy.
Jste si jisti, že je lepší mít jeden obrovský telefonní seznam pro celou Evropu namísto různých kontaktních míst? Protože definice, kterou jste dnes ve své konkrétní otázce požadovali, je definice obsažená v jednom určitém odstavci, jež také obsahuje audiovizuální podobu. Je to velmi široká definice. Jste si jisti, že občanům pomůže, když budou mít jedno velké kontaktní místo pro všechny tyto záležitosti?
Projednejme tuto otázku, ale nejsem si jistá, jestli takové jedno jednoduché řešení existuje. Tento názor tedy nesdílíme. Modernizace našich nástrojů v této oblasti je stálá záležitost, o níž musíme stále hovořit, protože se události rychle vyvíjí. Zdá se však, že sdílíme tytéž cíle otevřenosti a transparentnosti a přístupu k dokumentům. To je východisko a za to budeme i nadále bojovat a rozsudkem "Turco" se budeme samozřejmě řídit.
V jednom konkrétním bodě, kdy jsem se zmínila, že máme cílovou lhůtu v roce 2010, se jedná o velmi specifický projekt a uvedla jsem vám zde pouze jeho datum. Obecně vzato však nepotřebujeme a neměli bychom žádat o více času. Jedná se o záležitost, kterou musíme provádět denně: poskytovat větší otevřenost, větší transparentnost, sloužit občanům, protože musí o dění vědět, a tato věc se musí stát součástí kultury a přístupu všech orgánů.
Společně s vašimi kolegy poslanci jsem vám, pane Cashmane, mohla za váš dobrý projev zatleskat, protože jste se v něm zmínil o východisku toho, co je nyní potřeba udělat: otevřít se, vytvořit přístup. Domnívám se, že pořádání našich jednání veřejně lidem také pomůže, aby si udělali vlastní kvalifikovaný úsudek o tom, co se děje a proč máme na programu tolik důležitých záležitostí.
Předsedající
Rozprava je ukončena.

{'language': 'cs'}