Egyperces felszólalások (az eljárási szabályzat 150. cikke) 
Elnök
A következő napirendi pont az egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Elnök asszony, Románia schengeni térséghez történő csatlakozásának túlzott átpolitizálásával kapcsolatos aggodalmaimnak szeretnék hangot adni, amely jelenség az utóbbi időben vált szembetűnővé számomra.
Méltánytalannak gondolom az igazságszolgáltatási rendszer reformjával kapcsolatos és a schengeni térséghez való csatlakozásra vonatkozó feltételek összekeverését. Románia felkészült, és megfelel a technikai feltételeknek, ami az értékelés elvégzésének egyetlen alapfeltétele kell, hogy legyen.
Románia soha nem lesz és nem is volt a bűnözés exportőre, és nem fogadhatja el, hogy egyes román származású bevándorlói csoportokkal kapcsolatos problémákat minden románra kiterjesszenek. Tisztában vagyunk azzal, hogy az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jövő tavasszal esedékes szavazása politikai jellegű lesz, hiszünk azonban abban is, hogy a szavazásnak objektív és igazságos értékelésen, és semmiképp sem a választással kapcsolatos egyéb megfontolásokon kell alapulnia.
Maria Eleni Koppa
(EL) Elnök asszony, a NATO a lisszaboni csúcs alkalmával elfogadott új stratégiai koncepciója új időszak kezdetét jelöli a NATO új kihívásokkal kapcsolatos erőfeszítéseinek történetében. Fontos, hogy ebben a kontextusban felismerjük a NATO és az Európai Unió között létrejött egyedülálló partnerséget, valamint azt, hogy az európai biztonság minden szempontból egységesebb megközelítést igényel. Mindenestre a két szervezet együttműködésének alapját az átláthatóság, a komplementaritás és egymás függetlenségének tiszteletben tartása kell, hogy jelentse.
Nagyon fontos, hogy az átfedések elkerülése érdekében szorosan együttműködjünk, főleg a politikai missziók esetében, mivel ellenkező esetben mind az EU, mind a NATO tagországainak az energia és a személyzeti források pazarlásával kell szembenézniük. Ez elengedhetetlen, ha hatékonyan és takarékosan kívánunk eljárni.
A két szervezet közötti intézményi együttműködés szervezésének módja és a közös műveletek módszereit és eszközeit azonnal meghatározó, megbízható konzultációs eljárás kidolgozása rendkívül fontos kérdések. Átfogó vitát szeretnék kezdeményezni ebben a kérdésben.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Elnök asszony, november 28-án a Moldovai Köztársaságban előrehozott parlamenti választások lesznek.
Jóval több mint egy éve már, hogy a Szövetség az Európai Integrációért koalíció van hatalmon, és jelentős előrelépés történt a Moldovai Köztársaság társadalmi és gazdasági reformja terén.
Az erőfeszítések és előrelépések láttán az Európai Unió politikailag és pénzügyileg is támogatta és támogatja a Moldovai Köztársaságot.
Teljes szívemből remélem, hogy a vasárnapi választások a Moldovai Köztársaságot örökre a teljes demokrácia, a jogbiztonság, a hatékony piacgazdaság útjára terelik, és mind közelebb hozzák az európai családhoz, amelynek a mihamarabb teljes tagjává válhat.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Elnök asszony, panasszal kívánok élni a Régiók Bizottsága titkárságának méltatlan magatartása miatt, amelyet a város török megszállása miatt száműzetésben lévő Keríniai Önkormányzat által rendezett fotókiállítás kapcsán tanúsított.
A kiállított fényképek Kerínia háromezer éves történetének szerves részét képező vallási és egyéb műemlékek lerombolását mutatták be. E pusztításnak nyilvánvaló célja, hogy eltüntesse annak bizonyítékait, hogy a várost görögök lakták, és a kereszténység virágzott falai között. Otthonaikból elkergetett emberek, akik menekültként érkeztek, 36 évvel később sikeresen gyökeret eresztettek a városban.
A kiállítást a Régiók Bizottságának főtitkára nyitotta volna meg, aki végül a török megszálló hatalom nyomására nem tudott megjelenni, mivel a kiállítás utal Ciprus 1974-es török megszállására, valamint a kulturális örökségnek a megszálló erők általi pusztítására. A Régiók Bizottságának titkárságának kérésére a kiállítást végül bezárták. Ezt az elfogadhatatlan viselkedést elítélem.
John Bufton
Elnök asszony, a tiltakozások ellenére Írország pénzügyi megmentése valószínűleg nem az utolsó eset volt az euróövezeten belül. A GMU-t sújtó adósságválság ellenére a szakértők hangsúlyozzák, hogy Írország problémája különbözik Görögország hét hónappal korábbi válságától.
Míg Athén esetében a fiskális felelőtlenség és az állami szektor korrupciója okozta a bajt, addig Dublin adóssága a meggondolatlan bankügyleteknek tulajdonítható. Portugália (Spanyolországhoz hasonlóan) látszólag nem küzd ilyen túlzott mértékben ezekkel a gondokkal, mégis harcolni kénytelen a talpon maradásért.
Mi a közös ezekben az országokban? A "célnak meg nem felelő” közös valuta, amely gazdasági észérvek helyett idealisztikus elgondolásokra épül. Nem érdemes mindent egy lapra feltenni, tartja a régi közmondás, amely ebben az esetben is igaznak tűnik.
Melyek Európa legvirágzóbb országai? Norvégia és Svájc. Ellenőrzést gyakorolnak a saját forrásaik és gazdaságuk felett, miközben kereskednek uniós szomszédaikkal, és tisztában vannak azzal, hogy máshova is kifeszíthetik hálóikat, ha az Unió esetleg kihátrál az adott projektből.
Portugália megmentése az összesített számlát 300 milliárd euróra duzzasztaná, és ezzel kimerítené az euróövezet teljes tőkéjét. Ezek után az egyetlen megoldás csakis az EU-tanázia lehet.
Martin Ehrenhauser
(DE) Elnök asszony, Írország kapcsán szeretnék néhány szót szólni. A Spiegel Online szerint a "Kelta Tigris intenzív ápolásra szorul”. Fel kell tennünk a kérdést, hogy miért alakult így. Nem sok kétségünk lehet afelől, hogy a pénzügyi válság okai a monetáris rendszerünkben, azaz a pénzteremtés módjában keresendők. A kereskedelmi magánbankok elképesztő mennyiségű pénzt pumpálnak a rendszerbe, ami a spekulációs kedv és az infláció erősödéséhez, és végül az érintettek súlyos eladósodásához vezet. Mindebből következik, hogy egy olyan rendszerszintű válsággal van dolgunk, amely nem oldható meg azáltal, hogy milliárdokat fektetünk egy düledező bankrendszerbe, még ha az az ír gazdaságon keresztül történik is. A pénzteremtésnek valódi formájában kell történnie. A pénzteremtést ismét az állami szektor kezébe kell helyezni, így százmilliárdok áramolhatnának vissza az európai gazdaságokba, ráadásul az állami pénzteremtés a szabad piacgazdasággal is összeegyeztethető. Egy ilyen komoly döntés ugyanakkor bátorságot és erőt kívánna politikusainktól. Magától értetődik, hogy többé nem engedhetjük meg, hogy a bankok az orránál fogva vezessék a Parlamentet.
László Tőkés
(HU) Kedves kollégák, tisztelt Parlament! Véleményem szerint az Európai Parlament nem hagyhatja szó nélkül a törökországi örmény genocídium 95. évfordulóját. 1987. június 18-i határozata iránti következetességgel az Európai Parlamentnek meg kell emlékeznie a másfél, két egész hét és fél milliónyi ártatlan polgáréletét követelő egykori mészárlásokról, és azonos mércével mérve a holokauszthoz és a kommunista népirtásokhoz hasonlóan, fenntartás nélkül el kell ítélni az 1915-ben az oszmán birodalom által elkövetett, az örmény kisebbség illetve a keresztény közösség kiirtását célzó emberiségellenes tömeges bűntetteket.
Mindezideig összesen 22 állam ismerte el az örményellenes holokauszt történelmi tényét. Fájdalmas, hogy Morten Messerschmidt képviselő erre irányuló idei írásbeli nyilatkozata végül is nem nyerte el a szükséges támogatást. Ezúton indítványozom, Jerzy Buzek elnök kezdeményezze az örmény népirtás EU-tagországok általi egyöntetű elismerését, valamint a cselekmény tagadásának büntethetőségét, továbbá az ügynek a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások napirendjére való kötelező felvételét.
Rovana Plumb
(RO) Elnök asszony, a 18 és 27 év közötti fiatal lakosság 91 százaléka gondolja úgy, hogy az ország gazdasági helyzete rosszabbra fordult. A fiatalok mindössze a 33 százaléka képzeli el a jövőjét Romániában. Megszorító intézkedéseivel a mostani bukaresti kormány támogatja az értelmiség külföldre távozását, vagyis az agyelszívást.
Minden hónapban láthatjuk, hogy azokat a fiatalokat, akiket a román kormány a szociáldemokraták által 2004-ben elindított program keretében képzésre küldött, a vezetés elbocsátja, illetve nem akad számukra munka, annak ellenére sem, hogy rendelkeznek a szükséges tapasztalattal és akarattal ahhoz, hogy hasznos tagjai legyenek a rendszernek.
Támogatom a munkaerő-piaci mobilitást, de a bukaresti kormánynak új munkahelyeket is létre kell hoznia, amelyek profitálhatnak e fiatalok szakértelméből.
Szeretném teljes támogatásunkról biztosítani a román tanulókat és az olyan tanulói szervezeteket, mint például a Külföldön Tanuló Román Diákok Ligája.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Elnök asszony, az Indiai-óceánon halászó hajókat rendszeres kalóztámadások érik. Az elmúlt két hétben mindegy tíz támadás érte az Intertuna III, a Demiku, az Elai Alai, a Playa de Anzoras, az Albacan, az Erroxape, a Campolibre Alai és a Playa de Aritzatxu nevű hajókat.
A támadások a parttól egyre távolabb történnek, mivel a kalózok logisztikai megfontolásból lopott hajókat használnak. Még a saját biztonsági személyzettel ellátott hajók is nagyon sebezhetőek. Jelentik helyzetüket, de senki nem fogadja jelentésüket.
A koordinációt javítani kell, mert az Európai Unió által vezetett tengeri erők egyik támadás alkalmával sem avatkoztak közbe. Nem tudjuk, hogyan reagálnak ezekre a riasztásokra.
A Parlament által múlt novemberben elfogadott határozatot be kell tartani, és az Egyesült Nemzetek aktívabb közreműködésére is szükség van. Több országot be kell vonni és több forrást el kell különíteni az Atalanta-művelet számára, és hatékonyabb blokádokra van szükség a szomáliai partoknál, valamint a part menti államokkal több megállapodást kell kötni a kalózkodás felszámolása érdekében.
A kalózok tevékenysége hátrányosan érinti a halászati és a kereskedelmi hajózást, valamint azokat az országokat is, amelyekkel kölcsönös megállapodásaink vannak, és amelyek fejlődése vagy hanyatlása a terület biztonságos halászhatóságától függ.
Oreste Rossi
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! "A kulturális értékek népszerűsítése a megszállt Ciprus kulturális örökségének védelmén keresztül” című, a Régiók Bizottsága által november 17-e és 26-a között megrendezett kiállítás kapcsán történtekről szeretnék beszámolni a Parlamentnek.
November 17-én, a megnyitó után a Kommunikációs Osztály vezetője, Wolfgang Petzold felszólította a kiállítás rendezőit, hogy azonnal zárják be a kiállítást, mivel a megjelenített anyagokhoz tartozó feliratok szerinte különböztek az előre megbeszéltektől.
Birtokomba jutott a jóváhagyást kérelmező levélváltás, és meggyőződtem róla, hogy nincs különbség a hivatal által jóváhagyott és a kiállított anyag között. Az is kiderült, hogy a kiállítás kurátorát ugyanennek az osztálynak a vezetője utasította, hogy kerülje a "megszállás” és a "török invázió” kifejezéseket. Az ügy tisztázása érdekében többször kerestem telefonon az osztályvezetőt, de sem a kérdéses személy, sem beosztottai nem voltak hajlandók beszélni velem. Néhány órával azután, hogy az eseményeket jelentettem, a kiállítást ismét megnyitották.
Hölgyeim és uraim, úgy vélem, hogy amit a Régiók Bizottsága tett, azzal súlyosan és veszélyes módon megsértette az egyik EU-tagállam jogait.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Elnök asszony, Románia sajnos egyfajta európai vadnyugattá vált. A dolgok rosszul mentek a kommunista diktatúra évei alatt, de a maffia diktatúrája alatt még sokkal rosszabb a helyzet.
A "maffiapolip” főbb csápjait az igazságszolgáltatás és a rendőrség jelentik, amelyek korrupciótól rohadnak.
Az 1990 januárja óta Romániában elkövetett bűntények közül több mint 5000 elkövetőjének személyére sosem derült fény. Románia az igazságszolgáltatás és rendőrség által védett helyi földalatti csoportok paradicsoma, ugyanakkor melegágya a pedofíliának, a trükkös csalásoknak és hemzseg a külföldi ügynököktől.
A berlini fal leomlása jó dolog, de az elég fájdalmas, hogy ránk, kelet-európaiakra omlott.
1989 decemberében néhány horrorrajongó felébresztette Drakulát álmából, most pedig nem tudjuk, hogyan szabadulhatnánk meg tőle ismét.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Elnök asszony, az utóbbi időben egyre sötétebb felhők gyülekeznek Európa egén. Szélsőjobboldali, idegengyűlölő és gyakran rasszista frakciók és pártok előretörésének lehetünk tanúi számos tagállam (ideértve még Svédországot is) választásain. Ez egy olyan jelzés, amelyet nem hagyhatunk figyelmen kívül.
A váratlanul bekövetkező gazdasági válság és a bevándorlással kapcsolatos problémák olyan mérgező elegyet alkotnak, amely kedvez a szélsőségeknek és a túlkapásoknak. Ez egy nyilvánvalóan különösen összetett probléma, amelyen nagyon nehéz lesz úrrá lenni.
Ezért az Európai Parlament jobbközép és szociáldemokrata pártjainak, az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport és a szocialista pártok felelőssége és küldetése óriási: el kell oszlatniuk a fellegeket, mielőtt a vihar lecsapna. Mindent meg kell tenniük a szükséges akarati egység és együttműködés megteremtése érdekében, hogy ezáltal hatékonyabb megoldásokat találjunk a bevándorlási problémához hasonló, csapatmunkát igénylő kihívásokra. Itt, az Európai Parlamentben közös kezdeményezés keretében kell fellépnünk az idegengyűlölet és a válság sújtotta Európa rasszista eszméi ellen.
Alan Kelly
Elnök asszony, ír európai parlamenti képviselőként tisztában vagyok azzal, hogy az európai közösség tekintete gazdasági nehézségei miatt jelenleg hazámra szegeződik. Hazám válságát egyértelműen a politikai és gazdasági elit kapzsisága okozta. Ezek az emberek elherdálták az energikus és innovatív nemzet termelte javakat, ezért a felelősség őket terheli.
A válság másik oka ugyanakkor a bankszektor elégtelen szabályozása. Ez a hiányosság európai szintű. Emlékezhetünk a tavaly júliusi banki stressztesztekre, amikor a Bizottság éppen azoknak az ír bankoknak a jövője mellett tört pálcát, amelyek a válság gócpontját jelentik. Hogyan lehetséges ez? Nagyon mérges vagyok amiatt, hogy hazám ide jutott.
Nagyon jól esik azonban európai kollégáink szolidaritása, különösen a gazdaság stabilizálására nyújtott pénzügyi segítség. Meggyőződésem ugyanakkor, hogy az EU jövője szempontjából válaszúthoz érkeztünk. Írország egy meglehetősen önálló nemzet, és úgy gondolom, az ír adópolitikát szabályozó esetleges diktátumok veszélyes gyakorlatot honosíthatnak meg az Unió kisebb tagállamai esetében.
Marian Harkin
Elnök asszony, én is a jelenlegi gazdasági válságról szeretnék beszélni, de egy másik nézőpontból. Ma hallhattuk Jean-Claude Trichet és Olli Rehn szavait, amikor a pénzügyi szigor szükségességéről beszéltek, és más országok mellett felszólították Írországot és Portugáliát, hogy tartsák magukat a Stabilitási és Növekedési Paktumhoz.
Egy Eurobarométer-felmérés keretében azonban, amelynek következtetései ma váltak nyilvánossá, 27 000-nél több EU-s, ezen belül 1000 ír állampolgár véleményét kérdezték meg arról, hogy szerintük hogyan lábalhatnánk ki a válságból.
Hogy csak két témát emeljünk ki, az egyik pontban arra kérték az állampolgárokat, hogy preferenciáik alapján rangsorolják azokat az intézkedéseket, amelyek segíthetnek a válság gyors felszámolásában. Miközben az EU-s állampolgárok 29%-a és az írek harmada a közkiadások csökkentését nevezte meg, az uniós állampolgárok kétharmada és az írek 57%-a a gazdaság élénkítését tartotta a legfontosabbnak, illetve a két megközelítés együttes alkalmazását javasolta.
Az intézkedések sorrendjére vonatkozó válaszokból kiderül, hogy az uniós és az ír állampolgárok szerint is a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget kell legelőször felszámolni. Jelentős eltérés van tehát a vélemények e két csoportja között. Nem adunk megfelelő válaszokat az állampolgárok aggodalmaira, ezért véleményem szerint át kellene gondolnunk a prioritással kapcsolatos kérdéseket.
Gerard Batten
Elnök asszony, holnap, november 23-án lesz Alexander Litvinyenko Londonban bekövetkezett halálának negyedik évfordulója. Litvinyenkót bizonyos orosz kormánykörök gyilkolták meg az államilag támogatott terrorizmus eszközeivel. A gyilkosság a londoni Fővárosi Rendőrség által keresett három fő gyanúsítottja, Andrej Lugovoj, Dimitrij Kovtun és Vjacseszlav Szokolenkó a mai napig szabadlábon van Oroszországban, így Litvinyenko tiszteletre méltó özvegyének, Marinának senki nem szolgáltatott igazságot. Törvényszéki boncolás a mai napig nem történt az ügy kivizsgálása érekében, ahogy az az ilyen erőszakos halálesetek kapcsán rutinszerűen történni szokott.
Ezért megragadom az alkalmat, hogy a brit hatóságokat felszólítsam a törvényszéki boncolás mielőbbi elvégzésére, hogy megállapíthatóak és a nyilvánosság számára megismerhetőek lehessenek a haláleset okai és körülményei, és hivatalosan is meg lehessen nevezni azokat, akik a rendőrségi vizsgálat nyomán a gyilkosságért felelőssé tehetők.
Alexander Litvinyenkót brit állampolgárként brit földön ölték meg. Ez a legkevesebb, ami őt és családját megilleti.
Anna Záborská
(SK) Elnök asszony, egy héttel ezelőtt láttak napvilágot a balkáni államok csatlakozásával kapcsolatos jelentések. Nem tisztességes dolog, hogy az uniós tagjelölt országoknak feltételeket szabunk a tárgyalások megkezdéséhez, majd amikor teljesítették azokat, mégsem ülünk tárgyalóasztalhoz velük. Miért nem bánunk tisztességesen Macedóniával?
Macedóniában a reformok jó eredményt hoztak. A középiskolai végzősök 80%-a egyetemeken tanul tovább. Hatéves koruktól tanulnak angolul.
A Bizottság jelentése korrupcióellenes harcról, stabil kormányról és politikai párbeszédről tudósít. Macedónia teljesített minden koppenhágai kritériumot, megérdemel egy esélyt az uniós csatlakozási tárgyalások megkezdésére. A megoldatlan problémákat felvethetjük a tárgyalások során, ennek elmulasztása viszont aláássa az Európába vetett bizalmat.
Estelle Grelier
(FR) Elnök asszony, a Cameron-kormány takarékossági intézkedései nyomán az Egyesült Királyság nem finanszírozza tovább a nagy vontatóhajókat, amelyek funkciója, hogy segítsék és kimentsék a bajba jutott hajókat a La Manche csatornán. Ez egy olyan egyoldalú döntés, amelyet a terület kikötői, tengeri, kereskedelmi és politikai egységei is elítélnek.
Az Egyesült Királyságban bejelentett forrásmegvonás a térség - amely évi 250 000 vízi járműnél is nagyobb forgalmat bonyolítva a világ legforgalmasabb kereskedelmi útvonala - tengeri biztonságának tragikus mértékű gyengülését vonhatja maga után. Az elmúlt tíz évben majdnem 300 incidens történt a térségben, és a szakértők szerint a nagy teherbírású mentőhajók jelenlétének köszönhető, hogy az esetek némelyikéből nem lett súlyos baleset.
A tengerek biztonsága hatással van az uniós területek biztonságára és a környezetvédelemre, ezért vészhelyzet esetén a vontatás a hajótulajdonosok pénzügyi szerepvállalása mellett az állami hatóságok felelőssége, és nem privatizálható abból a célból, hogy magánkézben lévő vontatási vállalkozásoknak hozzon hasznot.
Az Európai Bizottság feladata, hogy foglalkozzon e kérdéssel. Európának tényleg nem szabad sajnálnia a ráfordítást, amelyet egy integrált, átfogó tengerpolitika bevezetése igényel.
Giommaria Uggias
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Az önök, állampolgárok és szervezetek figyelmébe szeretném ajánlani a 0086/2010. számú, a víz mint közjó védelméről szóló írásbeli nyilatkozatot.
A víz nem csupán közjónak minősül, hanem univerzális emberi jog, és a vízzel kapcsolatos szolgáltatások helyi szolgáltatási rendszerekként történő igazgatása helyes kormányzati kiindulási alapnak mondható. Ezek az alapelveink, amelyek az olasz állampolgárok ezreit is arra indították, hogy támogassák annak a népszavazásnak a kiírását, amely azt hivatott megakadályozni, hogy a víz mint közjó kikerüljön a köz ellenőrzése alól.
Mi abban hiszünk, hogy ez a kezdeményezés nem csak azok ügye, akik elindították: ez mindnyájunk harca. Ezt az is megerősíti, hogy a nyilatkozat előterjesztése a Zöldek, a Szocialisták és Demokraták Szövetsége és az Európai Baloldal képviselőcsoportok képviselőtagjainak együtt történt, és széles körű támogatásra talált a Parlamentben.
Az a célunk, hogy megszerezzük a parlamenti képviselők legalább felének aláírását, így az állásfoglalás az Európai Parlament hivatalos álláspontja lehet, és ezzel a vizet mint jogot és nem mint juttatást határozzuk meg.
Monica Luisa Macovei
(RO) Elnök asszony, a Moldovai Köztársaságban vasárnap előrehozott parlamenti választásokat tartanak, amely a demokratikus és a kommunista erők között zajlik.
A demokratikus erők, vagyis a Szövetség az Európai Integrációért koalíció győzelme biztosíthatná, hogy a demokratikus kormányzás, az emberi jogok és a jólét területén a múlt évben elért fejlődés folytatódjék. A demokratikus erőknek össze kell fogniuk a választások előtt és után is.
A vasárnapi választásnak szabadnak és tisztességesnek kell lennie, és az embereknek hozzáférést kell biztosítani az információkhoz. A 2009. áprilisi erőszakos események nem ismétlődhetnek meg. Csalással, erőszakkal és megfélemlítéssel nem lehet megalapozni a demokratikus kormányzást.
Vasárnap természetesen a Moldovai Köztársaság polgárai szavaznak, nem mi, ám e Parlament tagjaiként támogatjuk azokat, akik a demokratikus változásokat előmozdítják. Szolidaritásunkkal és bátorításunkkal mellettük állunk.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Elnök asszony, a bagdadi Miasszonyunk templomot nemrég megtámadták, és 58 embert megöltek, főleg nőket és gyermekeket, pusztán keresztény hitük miatt. Az al-Kaida büszkén vállalta a felelősséget a történtekért. Ez nem egyedi eset volt, hanem a muszlim többségű országokra jellemző keresztényüldözés és támadások betetőzése. Voltak, akiket elüldöztek Marokkóból, megfenyegettek Törökországban, és támadások történtek Nigériában és Indiában is. Januárban hat keresztényt gyilkoltak meg egy kairói templom bejáratánál. Még mennyi ideig tűrik ezt némán a nyugati demokratikus országok?
Szerencsére Buzek elnök úr nyilatkozatot tett közzé a Parlament nevében. Ashton bárónő főképviselő elítélte a támadást, ám csak terrorcselekményre szorítkozott. Miért nem tért ki a kiváltó okra, vagyis arra, hogy az áldozatok mind keresztények voltak, ami egyértelműen a gyilkosságok indítékaként jelölhető meg?
Sem Zapatero úrtól, sem Erdogan miniszterelnök úrtól nem hallottunk egy szót sem az eset kapcsán. Mi a Civilizációk Szövetségének álláspontja? Szégyellem magam együgyűségünk és gyávaságunk láttán. Nem állhatom meg, hogy fel ne idézzem a néhai és félreértett Oriana Fallaci jóslatát Eurábiáról. Őt gyakorlatilag megkövezték a bátorságáért, hogy el merte ítélni, ami neurotikus Európánkban zajlik.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Elnök asszony, a 2020 gazdasági stratégia az oktatást és a tudományokat prioritási célként határozza meg. Hogy a program pusztán papíron fog-e létezni, vagy valóra is válik, csak rajtunk múlik. A siker érdekében az európai intézményeknek és a tagállamoknak is felelősséget kell vállalniuk érte. Ehelyett a bolgár kormány olyan politikát folytat, amely nemcsak a nemzeti, de az európai, tudományos kutatásra és oktatásra vonatkozó politikával is ellentétes. Míg Európa három százalékot különít el kutatásra és fejlesztésre 2020-ig, Bulgária mindössze 0,6 százalékot.
Egy sor kudarcba fulladt megoldási kísérletet követően a világszerte elismert Bolgár Tudományos Akadémiát, amelyet 140 évnél is régebben, az ottomán uralom idején nehéz körülmények között alapítottak, és amely a Bulgáriában zajló tudományos kutatások 55%-áért felelős, most fel kívánják számolni. Az intézmény több mint 30 millió eurót kapott 400-nál is több sikeres európai projektjére.
Annak ellenére, hogy az európai intézményekben politikai és szakértői szinten is érintett, a bolgár kormány nyilvánvalóan nem látja az összefüggést a tudományok támogatása és a válság felszámolása között. Az ügyet feltétlenül a Tanács és a Bizottság napirendjére kell tűzni. Ez nem pusztán bolgár belügy, mivel a stratégiai program végrehajtását és az európai prioritásokat veszélyezteti.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Elnök asszony, fel szeretném hívni a figyelmét az Európai Bizottság által folytatott elégtelen társadalmi párbeszédre az árva művekre vonatkozó irányelv kapcsán. Az árva művek olyan művek, amelyek jogtulajdonosa fel nem lelhető.
A múlt héten parlamenti vitát rendeztem a kérdésről, amely megmutatta, milyen nagy az érdeklődés az ügy iránt, és milyen sok a kérdés a Bizottság kidolgozás alatt álló irányelvével kapcsolatban. A folyamatot azonban most is homály övezi. A közvetlenül érintett szakértőknek és testületeknek legalább azzal tisztában kellene lenniük, hogy milyen irányba halad a munka. Az európai művészeti produktumok körülbelül 40%-a érintett az árvaság kérdésében. Az irányelv megjelenésének dátuma a jövő év első negyedévére módosult, így még mindig van egy kevés idő az egyeztetésre. Mindent meg kell tennünk, hogy a lehető legtökéletesebb jogi környezet megteremtése érdekében az állampolgárokat, így a szakértőket is bevonjuk a jogalkotási folyamatba.
Matthias Groote
(DE) Elnök asszony, az alkalmazottak demokratikus szerepvállalása a munkával kapcsolatos ügyekben az Európai Unió szociálpolitikájának egyik sarokköve. Az Atlas művek ganderkeseei, delmenhorsti és vechtai üzemeiben már egy hónapja pontosan ezekért a jogokért sztrájkolnak éjjel-nappal a munkások. Kollektív bérmegállapodást követelnek, amely megfelelő, kiszámítható és hosszú távú munkát biztosítana számukra. Sajnos a vezetőség határozottan elzárkózott a Fémmunkások Egyesületével és az üzemi tanáccsal folytatott tárgyalásoktól. Az egyeztetések során a vezetőség az alkalmazottakat megfélemlítette, és nyomást gyakorolt rájuk. Fel szeretném szólítani a vezetőséget, különösen Filipov urat, hogy folytassa az egyeztetést, és térjen vissza a tárgyalóasztalhoz. A demokratikus részvétel nem állhat meg a gyárkapuban. A munkások önkényes alkalmazása és elbocsátása félelmet szül, és társadalmi nyugtalanságot okoz. Ilyen rendszernek nincs helye Európában, mivel károsítja demokráciánkat.
Cristian Dan Preda
(FR) Elnök asszony, az elefántcsontparti elnökválasztás kapcsán szeretnék néhány szót szólni, mivel én vagyok az Unió választási megfigyelő missziójának vezetője az országban. Október eleje óta 26 ország körülbelül 100 megfigyelője tartózkodott Elefántcsontpart különböző részein.
Az október 31-i első kör viszonylag rendben zajlott, nem volt csalás és erőszak. Az eredmények kihirdetése kicsit késett, de általában véve nem voltak komoly incidensek.
A második körre következő vasárnap kerül sor. Ez több feszültséget ígér, mivel máris történtek utcai zavargások, és a kampány hangneme is egyre durvább, ami a megfigyelőinkkel szemben tanúsított viselkedésre is kihat. Ezenkívül a megfigyelőket időnként akadályozzák munkájukban, vagyis abban, hogy kövessék a kampány előkészületeit. A kedélyeknek csillapodniuk kell tehát, hogy a szavazás rendben megtörténhessen. Különösen fontos megfigyelőink védelme vasárnapig, és azután is.
Elnök
A vitát lezárom.

{'language': 'hu'}