Vysvetlenia hlasovania Ústne vysvetlenia hlasovania Laima Liucija Andrikien (LT) Vážený pán predsedajúci, hlasovala som za toto uznesenie o prebiehajúcich rokovaniach o rozpočte na rok 2011. Neúspech minulotýždňového stretnutia zmierovacieho výboru Parlamentu a Rady vyvolal značné znepokojenie v celej Európskej únii. Je poľutovaniahodné, že niektorí členovia stále nepociťujú potrebu dodržiavať Lisabonskú zmluvu. Ak nebudeme schopní dohodnúť sa na rozpočte a ostatných súvisiacich záležitostiach do konca roka, bude to mať veľmi závažné dôsledky. Ak nebude dostatok prostriedkov, bude vytvorenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a troch nových inštitúcií určených na monitorovanie finančných inštitúcií Európskej únie veľmi ťažké. Nedostatok peňazí by tiež znamenal, že by sa politika súdržnosti, ktorá je jednou z najdôležitejších politík v Európskej únii, riadne nerealizovala, nehovoriac o tom, čo by sa stalo so stratégiou Európa 2020 a s programom GALILEO. Preto si myslím, že konštruktívny a pružný postoj Európskeho parlamentu opäť dokazuje, že za daných okolností, keď čelíme finančnej kríze, Európsky parlament koná skutočne zodpovedne. Peter Jahr (DE) Vážený pán predsedajúci, pokiaľ ide o katastrofu, ktorou sa skončili rokovania o rozpočte na rok 2011, chcel by som povedať: po prvé, právo navrhovať rozpočet je základným právom každého demokratického parlamentu. Po druhé, parlament, ktorý sám seba berie vážne, musí toto právo vykonávať. Po tretie, chcel by som Európsku radu vyzvať, aby rešpektovala a akceptovala toto samozrejmé právo Európskeho parlamentu. Po štvrté, musí sa nájsť spôsob, ako zabezpečiť, aby bol hlas Európskeho parlamentu vypočutý, keď ide o rozhodnutia o rozpočte. Hannu Takkula (FI) Vážený pán predsedajúci, hlasoval som za tento rozpočet a je, prirodzene, jasné, že ak my v Parlamente máme rozpočtovú právomoc, mali by sme ju uplatňovať. Teraz však musíme porozmýšľať o tom, ako môžeme konať zodpovedne. Môžem povedať, že obsah rozpočtu v mnohých ohľadoch neodráža ideály, ktoré máme v Európskej únii spoločné. Želám si, aby sme si mohli podrobne prejsť mnohé veci tak, že by sa ukázali staré zvyšky, ktoré už nie sú podstatné, čo by nám dodalo odvahu, aby sme tento rozpočet využili na opätovné preskúmanie týchto starých vecí. Samozrejme, dôležité je tiež zaistiť, aby Európska únia dostala svoje vlastné prostriedky, čo jej umožní aj vykonávanie funkcií, na ktorých sme sa spoločne dohodli a ktoré priniesla Lisabonská zmluva. Hovorím, že existuje niekoľko otázok, ku ktorým by sme mali zaujať nové stanovisko, máme tam staré zvyšky, ako napríklad podporu pestovania tabaku a tak ďalej, o ktorých si myslím, že už nepatria medzi funkcie dnešnej Európskej únie. Musíme žiť v súčasnosti, musíme zostaviť rozpočet, ktorý európske hospodárstvo naozaj oživí. Antonello Antinoro (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, hlasoval som za správu pani Saïfiovej, pretože dosiahla cieľ, ktorý si stanovila, a to špecifikovať, ako by sa mali posilniť ľudské práva a sociálne a environmentálne normy v dohodách o medzinárodnom obchode. Veľkým medzinárodným organizáciám to umožní užšie spolupracovať na tom, aby sa v multilaterálnych dohodách našiel priestor na sociálne otázky. Bolo by dobré, keby sa Svetová obchodná organizácia reformovala a vytvoril sa tak priestor na takúto spoluprácu, aj keď by bojkotovanie určitých krajín uskutočnenie takejto reformy sťažilo. Ustanovenie o ľudských právach sa v najnovších medzinárodných dohodách v skutočnosti už vyskytuje a v budúcich obchodných dohodách už bude bežné. Potrebné je teda zaistiť účinné vykonávanie 27 dohovorov, aby krajiny mohli profitovať zo všeobecného systému preferencií (VSP), a súvisiacich opatrení určených na zlepšenie schopnosti vykonávania. Na záver dodám, že keď sa bude reformovať systém VSP, mal by sa zamerať na krajiny, ktoré to najviac potrebujú. Laima Liucija Andrikien Vážený pán predsedajúci, hlasovala som za toto uznesenie. Ako spravodajkyňa Parlamentu o výročnej správe o ľudských právach vo svete za tento rok môžem len zopakovať význam ustanovení o ľudských právach a normách v dohodách o medzinárodnom obchode. Obchod môže hrať dôležitú úlohu nielen v zaisťovaní občianskych a politických, ale aj hospodárskych a sociálnych práv. Len pomyslite na úlohu, ktorú môžu zohrávať programy obchodnej pomoci pri zabezpečovaní rozvoja v mnohých chudobných krajinách na celom svete. Nesmieme zabudnúť na to, že ustanovenia o ľudských právach sú obsiahnuté vo všetkých dvojstranných obchodných dohodách, ktoré EÚ uzatvára, a tiež v jej režimoch VSP a VSP+ s rozvojovými krajinami. Tieto ustanovenia a podmienenosť by sme mali posilniť a mali by sme pozorne sledovať ich vykonávanie. Mali by sme pouvažovať nad hodnotením situácie ľudských práv v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ a ktoré majú s EÚ obchodné vzťahy, a nad udelením obchodných preferencií krajinám, ktoré ratifikovali a účinne vykonávajú najdôležitejšie medzinárodné dohovory o trvalo udržateľnom rozvoji, sociálnych právach a dobrej správe vecí verejných. Daniel Hannan Vážený pán predsedajúci, cieľom obchodu je čo najviac zvýšiť prosperitu a výhody pre obidve strany. Krajiny medzi sebou neobchodujú, ale podniky a jednotlivci áno. Ale v tejto správe a všeobecnejšie v obchodnej politike EÚ vidíme odhodlanie Komisie zaviesť do svojich obchodných dohôd rôzne druhy nekomerčných kritérií: nielen také, ktoré sa zaoberajú ľudskými právami, environmentálnymi normami a podobne, ale čo je horšie, aj také, ktoré trvajú na tom, aby sa ďalšie časti sveta sformovali do regionálnych komerčných blokov podobných EÚ. Hlavným zmyslom obchodu je vymieňať si tovary a peniaze využitím vzájomných rozdielov. Nemá žiadny zmysel nútiť napríklad krajiny Strednej Ameriky, aby si vytvorili obchodnú úniu, v rámci ktorej si budú vzájomne predávať banány, kávu a rezané kvety. Rovnako neprináša veľký prínos ani to, že v Európe máme zoskupenie podobných industrializovaných hospodárstiev, kde sme sa odrezali od rastúcich trhov vo zvyšku sveta. Škodí to rozvojovým štátom a anglosaskému svetu a osobitne nešťastné následky to má na našu krajinu, ktorá sa uväznila v prepchatej regionálnej colnej únii v úpadku. Peter Jahr (DE) Vážený pán predsedajúci, médiá zohrávajú v našej demokratickej spoločnosti veľmi výnimočnú a dôležitú úlohu. Zaručujú veľmi kvalitné informácie a významne tak prispievajú k fungovaniu našej demokracie. Som presvedčený, že kvalitné a dobre vyvážené prostredie verejnoprávnych médií má pozitívny vplyv aj na úroveň súkromných médií. Verejnoprávne a súkromné média sa navzájom potrebujú a majú na seba pozitívny vplyv. Ak chceme dobre vyvážené prostredie informačných médií, musíme podporovať nezávislých verejnoprávnych vysielateľov ako náprotivok súkromných vysielateľov. To je jeden z kľúčov k slobode tlače a bez toho nemôže v našom spoločenstve existovať zmysluplná sloboda prejavu. Hannu Takkula (FI) Vážený pán predsedajúci, v rozpore s odporúčaním našej skupiny som hlasoval za túto správu pána Beleta, pretože si myslím, že je veľmi dôležité, aby sme uznali potrebu chrániť služby verejnoprávneho vysielania vrátane tých, ktoré poskytujú vnútroštátne vysielacie spoločnosti. Je to veľmi dôležitá záležitosť a dá sa povedať, že sme s tým v demokraciách mali prevažne len dobré skúsenosti. Je úplná pravda, že potrebujeme aj komerčné kanály. Tieto dva rozdielne druhy služieb, komerčné a verejnoprávne kanály, sa môžu vzájomne dopĺňať. Podľa mňa je existencia verejnoprávneho kanálu financovaného zo štátneho rozpočtu, ktorý sa zameriava na výrobu tematických a aktuálnych informácií pre občanov v jednotlivých štátoch a v celej Európe, absolútne základným právom a je nevyhnutná pre slobodu prejavu. Myslím si, že táto správa je vynikajúca a zaslúži si podporu, a dúfam, že ochrana verejnoprávneho vysielania sa stane budúcim trendom vo všetkých členských štátoch EÚ. Sonia Alfano (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, hlasovala som za správu pána Beleta, pretože uznáva a špecifikuje podstatnú úlohu, ktorú zohráva odvetvie verejnoprávneho vysielania v Európe. Vnímam to ako dôležitý krok pre Parlament, ktorý jasne vyhlasuje, že verejnoprávne vysielanie musí zostať nezávislé od politického vplyvu. Zdá sa, že táto správa bola napísaná osobitne pre Taliansko, kde je teraz vysielateľ RAI v pokročilom štádiu rozkladu, pretože ho celkom ovládla stranícka politika, čo je na ujmu verejnoprávneho vysielania, a teda celej krajiny. Len sa pozrite, čo sa stalo minulý týždeň v programe s názvom Vieni via con me (Odíď so mnou). Minzoliniovia a Masiovia vysielania, odborníci v dezinformovaní verejnosti a ich mecenáši, sú v rozpore so správou, ktorú Parlament dnes prijal. Európska únia by to mala zohľadniť a mala by podniknúť príslušné kroky. Už nechceme žiadnu stranícku politiku v RAI. Anneli Jäätteenmäki (FI) Vážený pán predsedajúci, hlasovala som za toto uznesenie. Európsky parlament by mal velebiť uznesenie Bezpečnostnej rady OSN týkajúce sa žien, mieru a bezpečnosti. Celkovo tvoria 90 % obetí vojen civilisti, väčšina z nich sú ženy a deti. Znásilňovanie a sexuálne otroctvo patria k otrasnej každodennej realite vojny. Ženevský dohovor považuje znásilňovanie a sexuálne otroctvo za vojnové zločiny a zločiny proti ľudskosti. Potrebné je zdôrazniť, že znásilňovanie je určitým druhom genocídy, a tak ho vníma aj medzinárodné spoločenstvo. Je mimoriadne dôležité, aby tí, ktorí tieto zločiny páchajú, boli vzatí na zodpovednosť za svoje činy. Ženy sa musia zapojiť do opatrení, ktoré sa prijímajú na predchádzanie konfliktom a na podporu riadenia kríz a mierových rokovaní. Dôležité je tiež umožniť ženám, aby sa zúčastnili na povojnovej obnove svojich krajín. Laima Liucija Andrikien (LT) Vážený pán predsedajúci, hlasovala som za toto veľmi dôležité uznesenie, pretože nemôžeme ignorovať skutočnosť, že úroveň násilia proti ženám sa zvyšuje. Vidieť to môžeme predovšetkým vo vojnových oblastiach a v oblastiach konfliktov. Súhlasím s tým, že osobitnú pozornosť je potrebné venovať vykonávaniu rezolúcie č. 1325 Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov, čo je prvá rezolúcia, ktorá sa na najvyššej úrovni v Európskej únii venovala neprimeranému a jedinečnému vplyvu ozbrojených konfliktov na ženy. Toto by mala byť osobitne dôležitá otázka v rámci prebiehajúceho preskúmania politiky EÚ v oblasti ľudských práv, pokiaľ ide o vypracovanie komplexnej stratégie krajín v oblasti ľudských práv a o hodnotenie usmernení EÚ o násilí voči ženám a dievčatám, usmernení EÚ o deťoch v ozbrojených konfliktoch a boji proti všetkým formám ich diskriminácie. Podporujem žiadosť o vyčlenenie potrebných prostriedkov na boj proti násiliu voči ženám a na podporu účasti žien v procesoch súvisiacich s mierom, bezpečnosťou a zmierením. Dimitar Stoyanov (BG) Vážený pán predsedajúci, hlasoval som za uznesenie o včelárstve a za podporu odvetvia včelárstva, pretože tento druh poľnohospodárskej výroby je najšpecializovanejšou poľnohospodárskou činnosťou, ktorá sa vykonáva. Keď myslíme na hmyz, asociácie, ktoré vyvoláva, väčšinou nie sú mimoriadne príjemné. Hmyz nie sú milé zvieratká, ale musíme s ním spolunažívať. Táto skutočnosť však len zdôrazňuje to, že včely sú jediný hmyz, ktorý bol skrotený na účely potravinárskej a poľnohospodárskej výroby. Dokazuje to ich mimoriadnu dôležitosť. Nezabúdajme ani na to, že bez včiel by neexistovala obrovská časť našej ostatnej jestvujúcej poľnohospodárskej produkcie, keďže sa starajú o opeľovanie. Je mimoriadne dôležité, aby Európsky parlament neprestajne zabezpečoval zosúladenie noriem najmä v poľnohospodárstve a osobitne v prípade včelárstva medzi EÚ a krajinami mimo EÚ. Komisia to musí zobrať do úvahy. Jens Rohde (DA) Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi poďakovať pani Kolarskej-Bobińskej za výbornú spoluprácu a vynikajúcu správu - správu, ktorá sa tu v Parlamente ešte zlepšila, keď väčšina Parlamentu rozhodla, že by sme my v Európe mali ešte viac zvýšiť naše cieľové hodnoty znižovania CO2 z 20 % na 30 %. Predstavuje to základnú podmienku, aby sme sa stali priekopníkmi a nielen dosiahli rozvoj v oblasti životného prostredia, ale aj zaistili, že sa v oblasti ekologických technológií staneme konkurencieschopnými. Takýmto spôsobom ochránime súčasne pracovné miesta, hospodárstvo a životné prostredie a zároveň nájdeme odpovede na hlavné problémy, ktoré v Európe máme. Dnes to bol vďaka tomuto hlasovaniu pre Európu dobrý deň. Jan Březina (CS) Vážený pán predsedajúci, hlasoval som za správu o energetickej stratégii, ktorá načrtla smery, ktorými by sa budúca energetická politika Európskej únie mala uberať. Chcel by som zdôrazniť úlohu jadrovej energie v súčasnej a budúcej kombinácii energetických zdrojov EÚ vrátane nepriameho uznania potreby predĺžiť životnosť existujúcich zariadení. Stratégiu možno z pohľadu na jednotlivé zdroje hodnotiť ako vyváženú, hoci sa vôbec nezmieňuje o úlohe uhlia pri spaľovaní v modernizovaných elektrárňach, ktorá je podľa mňa dôležitá. Bez uhlia ako stabilného primárneho zdroja schopného pružne reagovať na náhle nárasty dopytu po energii si len ťažko môžeme predstaviť zvyšovanie energetickej bezpečnosti a nezávislosti EÚ. Slabou stránkou je príliš všeobecný charakter správy a absencia sprievodných právnych predpisov. Konkrétna a praktická podoba stratégie bude tiež výrazne ovplyvnená pripravovaným akčným plánom na dosiahnutie hospodárstva s nízkou produkciou oxidu uhličitého do roku 2050, ktorý má byť zverejnený začiatkom budúceho roka. Laima Liucija Andrikien Vážený pán predsedajúci, hlasovala som za tento dôležitý dokument. Konštruktívnym spôsobom prispieva k diskusii, ktorú v Európe vedieme o vierohodnej spoločnej energetickej stratégii. Energetická bezpečnosť je určite jedným z kľúčových aspektov tejto stratégie. EÚ musí podporovať spoločnú - ak nie jednotnú - energetickú politiku. Celoeurópske regulačné orgány a inštitúcie by mali mať významnejšiu úlohu. Európska komisia musí hrať silnejšiu úlohu v snahách vybudovať alternatívne energetické trasy predovšetkým z Azerbajdžanu a Strednej Ázie, ale aj zo severnej Afriky a ďalších krajín. Európa musí ďalej investovať do terminálov LNG a pomáhať svojim najnovším členom robiť to isté. Potrebné sú tiež ďalšie opatrenia, ako napríklad zlepšovanie energetickej efektívnosti, investovanie do jadrovej energie a vytváranie stimulov pre technológie obnoviteľných zdrojov. Neodmysliteľným kúskom skladačky je liberalizácia vnútorného trhu EÚ s energiou. Preto by sme mali maximálne podporovať iniciatívu pána predsedu Buzeka a bývalého predsedu Komisie Jacqua Delorsa zriadiť Európske energetické spoločenstvo. Hannu Takkula (FI) Vážený pán predsedajúci, aj ja si myslím, že táto správa pani Kolarskej-Bobińskej je vynikajúca. Dôležité je, že by mala usmerniť európsku energetickú stratégiu na obdobie nasledujúcich 10 rokov. Výborné je tiež, že venuje značnú pozornosť pojmu bezpečnosti dodávok energie, ale tiež energetickej efektívnosti, a nezabúda ani na úspory energie. Sú to dôležité body. Navyše je veľmi dôležité, aby sme investovali do výskumu a nového využitia rôznych ekologických technológií. Ak chceme vybudovať Európu, ktorá bude čistejšia a menej závislá od ostatných, pokiaľ ide o energiu, budú inovácie v tejto oblasti veľmi potrebné. Preto sa musíme venovať predovšetkým alternatívnym formám energie. Je pravda, že potrebujeme jadrovú energiu ako základnú formu energie, ale potrebujeme nové investície do alternatívnych energií. Dúfam, že budeme môcť postupne prestať používať uhlie. Nechcem vidieť budúcnosť energetiky v Európe čiernu ako uhlie. RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien (LT) Vážený pán predsedajúci, hlasovala som za túto správu o energetickej stratégii Európskej únie, ktorá pokrýva mnoho dôležitých otázok a tém a v ktorej sa hovorí o obnoviteľnej energii, výskume, inováciách, znížení znečistenia a, samozrejme, o zvýšení energetickej bezpečnosti. Podporujem najmä ustanovenie Európskeho parlamentu, že energetické siete, dokonca aj siete komerčného charakteru, by mali podliehať transparentným medzivládnym dohodám, ktoré nebudú zasahovať do záujmov členských štátov. Dvojstranné dohody a projekty niektorých členských štátov, ako napríklad plynovod Nord Stream, vyvolávajú nedôveru nielen z pohľadu životného prostredia, ale tiež pre všeobecnú zásadu solidarity. Dve krajiny, z ktorých jedna je členským štátom EÚ, uzatvoria dohodu, ale zásada solidarity členských štátov, ako je stanovená v zmluvách EÚ, ide v podstate bokom. Z tohto dôvodu súhlasím s tým, že externé ropovody, plynovody a ďalšie energetické siete vstupujúce na územie Európskej únie by mali podliehať transparentným medzivládnym dohodám, ktoré budú vypracované striktne v súlade s právnymi predpismi EÚ. Na takéto ropovody a plynovody by sa mali vzťahovať pravidlá pre vnútorný trh vrátane pravidiel pre prístup tretích strán. Seán Kelly (GA) Vážený pán predsedajúci, s radosťou som hlasoval za túto správu a chcel by som pochváliť našu kolegyňu a priateľku pani Kolarskú-Bobińskú za to, čo dosiahla. Zúčastnil som sa rozpravy v Parlamente, ale v rámci postupu "catch the eye" sa mi neušla pozornosť predsedajúceho. Preto by som chcel povedať dve pripomienky: Európska únia by sa mala sústrediť na výskum, vývoj a inovácie a mala by sa zriadiť európska sieť pre uskladňovanie a prenos elektrickej energie v celej Únii. Ak sa toho budeme držať, dosiahneme obrovský pokrok. Na záver by som chcel povedať, že ma potešilo, že väčšina poslancov EP hlasovala za túto správu. Jens Rohde (DA) Vážený pán predsedajúci, samozrejme, potešilo ma, že Parlament prijal uznesenie obsahujúce návrh na rokovanie, ktorý podporí našu komisárku pre opatrenia na ochranu klímy, ktorá pôjde rokovať do Cancúnu. Myslím si však, že vzhľadom na to, že sme mali veľké problémy s tým, aby EÚ na konferencii COP 15 minulý rok v Kodani vystupovala jednotne, podporuje to myšlienku, že sme v Parlamente názorovo veľmi nejednotní, čo sa prejavilo aj na hlasovaní o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch a o celom uznesení. V tejto súvislosti si myslím, že by sme sa možno mali trochu poučiť zo skutočnosti, že by bolo možno lepšie, keby sme trochu zmiernili požiadavky na Tobinovu daň a iné dane, pretože to je časť príčiny rozdielov v Parlamente. Za predpokladu, že všetko ostatné by zostalo rovnaké, bolo by bývalo lepšie, ak by sme naše požiadavky zmiernili a našich účastníkov rokovaní vyslali s jednoznačnejším a rozsiahlejším mandátom, ako bol ten dnešný. Antonio Masip Hidalgo (ES) Vážený pán predsedajúci, niektorí povedali, že odsúdenie Maroka bolo príliš mierne vzhľadom na rozsah potláčania ľudských práv v Sahare, kde je Maroko len okupujúcou krajinou bez akejkoľvek suverenity a zákonného oprávnenia. Dôležitý je však odkaz, že Európa ako celok a Parlament už nebudú viac tolerovať jeho násilie. Včera som tu v Parlamente hovoril o súde v Haagu. Dúfam, že medzinárodné spoločenstvo, ktoré smutne zlyhalo vo svojich pokusoch zabrániť genocíde v Rwande, Juhoslávii a Dárfúre, tomu v tomto prípade v Západnej Sahare zabráni a nebudeme musieť tento prípad vidieť pred ďalším súdom tiež v Haagu, ale tentokrát pred tribunálom pre vojnové zločiny. Anneli Jäätteenmäki (FI) Vážený pán predsedajúci, je poľutovaniahodné, že zahraničná politika niektorých krajín EÚ má aj naďalej veľmi koloniálny charakter. V prípade Západnej Sahary to je veľmi očividné. Španielsko a Francúzsko, ktoré podporujú Maroko, sú osobitne zodpovedné za predlžovanie konfliktu. Západná Sahara je posledná kolónia Afriky a rezolúcia Organizácie Spojených národov v roku 1966 prvýkrát navrhla, že územie by malo byť spod koloniálnej nadvlády oslobodené. Situácia v Západnej Sahare sa v poslednom čase zhoršila. Marocké orgány využívajú neprimerané násilie. Existujú správy o početných prípadoch úmrtí, zranení a zmiznutí. Krízová oblasť je ešte aj uzavretá blokádou, takže ani nemôže prijať medzinárodnú pomoc. Súčasná kríza v Západnej Sahare a celý konflikt by sa mali čím skôr vyriešiť. To je úloha pre ministerku zahraničia EÚ pani Ashtonovú a tiež pre všetky členské štáty EÚ. Dimitar Stoyanov (BG) Vážený pán predsedajúci, samozrejme, hlasoval som za uznesenie o Ukrajine. Počas včerajšej rozpravy som z veľkej časti predstavil svoje argumenty. Chcel by som však využiť tento postup, aby som vysvetlil jednu veľmi dôležitú vec, ktorá bola povedaná vo včerajšej rozprave a ktorá je nesprávna. Pán Brok bol včera veľmi pravdepodobne pomýlený použitím nesprávnych výrazov. V každom prípade však povedal, že šéf bezpečnostnej služby vymenováva a zúčastňuje sa menovania ústavných sudcov na Ukrajine. V ten večer som si túto informáciu preveril a zistil som, že to tak nie je. Ústavný súd menujú prezident, ukrajinský parlament a súdnictvo. Šéf bezpečnostnej služby sa v skutočnosti vôbec nezúčastňuje menovania sudcov ústavného súdu. Toľko na objasnenie. Laima Liucija Andrikien Vážený pán predsedajúci, konečne máme uznesenie o Ukrajine schválené naším Parlamentom. Posledný vývoj v tejto krajine nás, samozrejme, znepokojil. Ak je Ukrajina naším strategickým partnerom, potom to chápem tak, že je našou povinnosťou vyjadriť znepokojenie nad chybami, ktoré vidíme - napríklad poskytnutie neprimeraných právomocí ukrajinskej bezpečnostnej službe a opatrenia, ktoré prijali na zastrašenie mimovládnych organizácií pôsobiacich v tejto krajine a na ovládnutie ukrajinských médií. Znepokojuje nás tiež celkový politický vývoj vrátane neschopnosti opozičných strán zúčastňovať sa volieb bez obmedzení a diskriminácie. Na druhej strane by sme mali aj naďalej povzbudzovať vyhliadky Ukrajiny na európsku integráciu a v jej snahe priblížiť sa k Európe - a nie vzdialiť sa od nej - používať viac cukor ako bič a robiť všetko, čo je v našich silách, aby sme dosiahli tento náš strategický cieľ. Jarosław Kalinowski (PL) Vážený pán predsedajúci, Európska únia uskutočňuje veľmi rozsiahlu politiku v oblasti ochrany životného prostredia, ktorá pokrýva aj poľnohospodárstvo a priemysel. Za súčasných podmienok výroby a hospodárskej súťaže však nie je možné prestať používať chemikálie v poľnohospodárstve ani zmeniť metódy používané na výrobu tovaru tak, aby nevyžadovali vynaloženie obrovského množstva energie. Obviňovanie Únie, že v oblasti ekologickej politiky nemá vodcovské postavenie, a uvádzanie Spojených štátov a Číny ako vzorov je mimoriadne nemiestne. Tieto krajiny predsa vedú v objeme emisií CO2. Prvoradý význam ochrany životného prostredia je nevyvrátiteľnou skutočnosťou, preto by sme však mali vynaložiť všetku našu snahu, aby sa európske hospodárstvo stalo udržateľným - priemysel, poľnohospodárstvo a doprava. Produkty prírody sú našou najcennejšou komoditou, a ak ju raz stratíme, je veľmi ťažké opäť ju získať. Preto by sa malo urobiť všetko možné pre nájdenie povestnej zlatej strednej cesty. Jarosław Kalinowski (PL) Vážený pán predsedajúci, hľadanie rovnováhy medzi hospodárskymi a sociálnymi záujmami je veľmi dôležité, ale tiež veľmi ťažké. Hospodárska spolupráca, ktorá ide ruka v ruke s dodržiavaním základných pravidiel demokracie a blahobytom občanov, je základom Európskej únie. Preto je také dôležité zaviesť jednotné normy pre ľudské práva a tiež začleniť sociálne a environmentálne normy do medzinárodných obchodných dohôd. Prijatie takýchto noriem v rámci obchodnej politiky Európskej únie povedie k tomu, že občania budú túto obchodnú politiku vnímať pozitívne, a aj k zlepšeniu vzťahov EÚ s jej partnermi. Medzinárodná spolupráca v tejto oblasti je nezvyčajne dôležitá a Európsky parlament by ju mal v najvyššej možnej miere podporovať. Jarosław Kalinowski (PL) Vážený pán predsedajúci, horizontálne dohody sa týkajú veľmi širokého okruhu právnych predpisov a nedopatrenia v legislatívnych ustanoveniach, či už úmyselné, alebo nie, môžu viesť k obmedzeniu hospodárskej súťaže. Preto je táto oblasť kritická a zároveň veľmi citlivá na chyby. Rovnováhu musia zaistiť vhodné nariadenia, ktoré budú štandardizovať postupy a podporovať dohody medzi zúčastnenými stranami. Práva duševného vlastníctva sa nesmú prehliadať a ich nedodržiavanie musí prinášať vážne dôsledky. Podporujem tiež požiadavky autorky týkajúce sa skvalitnenia tvorených legislatívnych textov. Jazyk, ktorý sa v súčasnosti používa v mnohých dokumentoch, je pre priemerného občana často ťažko zrozumiteľný a nepochopiteľný. Písomné vysvetlenia hlasovania Charalampos Angourakis Opäť sa tu odohráva fraška medzi politickými predstaviteľmi kapitálu a buržoáznymi vládami s cieľom manipulovať ľudí. Hlavná otázka nie je, či sa má alebo nemá rozpočet navýšiť, ale kam tie peniaze pôjdu. Aj o tom sa rozhodlo. Poľnohospodárske dotácie pre chudobné, stredné hospodárstva sa v rámci SPP znížili, zatiaľ čo peniaze idú na "vhodné" projekty, t. j. projekty pridelené veľkým obchodným skupinám priamo alebo prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. Rozpočet EÚ sa tak využíva aj na vkladanie peňazí do monopolných skupín. Na druhej strane každé zvýšenie rozpočtu Spoločenstva bude smerovať na financovanie protiľudovej politiky a konania EÚ, ako napríklad na novoprijatý mechanizmus Európskej služby pre vonkajšiu činnosť určený na umožnenie politicko-vojenskej imperialistickej intervenčnej politiky EÚ. Rozpočet EÚ je ďalším nástrojom určeným na zníženie príjmov bežných ľudí a ich prerozdelenie monopolnému kapitálu. Imperialistická rivalita v rámci EÚ sa netýka ľudí; týka sa boja medzi buržoáznymi triedami a časťami kapitálu o to, kto dostane leví podiel na koristi ukradnutej z príjmov obyčajných ľudí. Sophie Auconie Som si istá, že viete o problémoch, ktoré opäť otriasli Európskou úniou pri schvaľovaní rozpočtu na rok 2011. Európska komisia a Parlament chceli približne 5 % zvýšenie, aby bolo možné uskutočniť nové európske politiky (regulácia finančných trhov, spoločná zahraničná politika atď.), ktoré sa vytvorili v reakcii na problémy, ktorým čelíme. Vzhľadom na súčasné rozpočtové obmedzenia sa Parlament nakoniec rozhodol pristúpiť na obmedzenie tohto zvýšenia na 2,91 % v prípade, že sa splnia určité politické podmienky (diskusia o tom, že sa Európskej únii priznajú vlastné zdroje, aby sa ukončilo dohadovanie medzi členskými štátmi, pružnosť rozpočtu a financovanie kľúčových strategických priorít). Keďže Európska rada tieto požiadavky odmietla, hlasovala som za toto nové uznesenie, ktoré jasne uvádza veľmi racionálny, konštruktívny, a pritom ambiciózny postoj Parlamentu. Spolu s našimi kolegami poslancami sme síce ochotní utiahnuť si opasky spoločne so všetkými ostatnými v Európe, chceme však pritom aj zdôrazniť, aké dôležité sú európske príspevky pre koordináciu a podporu politík Únie. Zigmantas Balčytis písomne. - (LT) Podporil som toto uznesenie. Lisabonská zmluva priniesla mnoho dôležitých zmien v rôznych oblastiach a Európskemu parlamentu dala nové právomoci. Neúspešný pokus dohodnúť sa s Európskou radou na rozpočte na rok 2011 bol prvou vážnou snahou Európskeho parlamentu využiť jemu pridelené právomoci. Európsky parlament je pripravený dohodnúť sa čo najskôr, aby EÚ mohla rok 2011 začať so schváleným rozpočtom a neoneskorilo sa tak financovanie dôležitých oblastí a projektov. V dohode s Radou však musia byť uvedené požiadavky Európskeho parlamentu a musí existovať dohoda o určitých mechanizmoch pružnosti umožňujúca náležité financovanie v roku 2011 a následne politík vyplývajúcich z nových právomocí udelených EÚ Lisabonskou zmluvou a z projektu stratégia EÚ do roku 2020. Komisia sa musí zaviazať predložiť návrhy na nové vlastné zdroje EÚ a musí existovať dohoda s Radou o preskúmaní finančnej štruktúry. Ďalej musia tieto tri inštitúcie uzavrieť dohodu o spôsobe spolupráce, ktorej súčasťou bude účasť Parlamentu v procese rokovaní o budúcom viacročnom finančnom rámci. Európsky parlament musí konať podľa požiadaviek, ktoré predložil. Nebude od nich závisieť len vypracovávanie rozpočtu EÚ v budúcnosti, ale okrem toho pomôžu vytvoriť precedens na rozšírenie vplyvu jedinej priamo volenej inštitúcie na riadenie Európskej únie. Sebastian Valentin Bodu Európsky parlament nesmie podľahnúť tlaku Európskej komisie odsúhlasiť rozpočet na rok 2011. Rovnalo by sa to zmene zmluvy, ktorá tvorí základ fungovania Únie; porušilo by ju najdemokratickejšie a jediné priamo volené fórum v Európskom spoločenstve. Reakcie predstaviteľov Európskej komisie navodzujú myšlienku, že výkonná moc Únie má dojem, že Parlament nesúhlasí s rozpočtom, ktorý bol vypracovaný, presne preto, aby ukázal, kto má skutočnú moc. Avšak Parlament, ktorý jednotne hlasoval proti rozpočtu na rok 2011 navrhnutému Komisiou, jasne ukázal, že má dôležitejšie veci na práci, ako venovať sa neplodným bojom o moc. Rozpočet v skutočnosti nezohľadňuje nové právomoci Únie a nezabezpečuje financovanie stratégie EÚ do roku 2020, na ktorej sa všetci jednomyseľne dohodli. V prijímaní našich rozhodnutí nemôžeme byť nekonzistentní. Nemôžeme navrhovať a schvaľovať dobre mienené stratégie bez toho, aby sme zabezpečili finančné prostriedky na ich uskutočnenie. Parlament má právo určiť cestu, po ktorej sa bude Únia budúci rok uberať, toto právo mu priznáva Lisabonská zmluva. Spoločný čin všetkých parlamentných skupín v európskom zákonodarstve len dokazuje, že rozpočet sa musí preskúmať omnoho pružnejším spôsobom. Françoise Castex Hlasovala som za toto uznesenie, pretože nám v odborných výrazoch pripomína tri požiadavky, od ktorých závisí hlasovanie Parlamentu o rozpočte na rok 2011: a to ponechanie možnosti mobilizovať nástroj flexibility, čo je rozpočtový nástroj potrebný na zabezpečenie minimálneho financovania kompetencií a priorít Spoločenstva; záväzok Európskej komisie predložiť do júla 2011 konkrétne návrhy na nové vlastné zdroje a intenzívna účasť Parlamentu na budúcich diskusiách o systéme financovania Európskej únie, konkrétne o otázke vlastných zdrojov a o vypracovaní ďalšieho finančného rámca. Toto uznesenie opäť potvrdzuje zmeny, ktoré Rade priniesla Lisabonská zmluva, aby Rada konečne uznala novú legitimitu Parlamentu v otázkach rozpočtu. Okrem problému boja medzi inštitúciami si musíme uvedomiť, že v tejto rozprave o rozpočte, kde Parlament opäť stelesňuje ducha Spoločenstva a rešpekt voči občanom Únie, je v stávke európska integrácia a samotná budúcnosť projektu Spoločenstva. Na záver dodám, že členské štáty, ktoré túto zmluvu individuálne ratifikovali, si musia byť plne vedomé jej požiadaviek a musia sa chopiť výziev, ktoré obsahuje. Marielle De Sarnez Predtým ako Komisia predloží nový návrh rozpočtu, chcel Európsky parlament potvrdiť úlohu, ktorú chce zohrávať v rokovaniach o ďalšom viacročnom finančnom rámci. Stanovili sme tri podmienky: po prvé, zachovanie mechanizmu pružnosti v neposlednom rade preto, aby sme boli schopní mobilizovať milióny eur na núdzovú pomoc pre rozvojové krajiny; po druhé, aby Komisia predložila zmysluplné návrhy na nové vlastné zdroje, a po tretie, aby sa Rada zaviazala spoločne s Parlamentom preskúmať tieto návrhy počas rokovaní o ďalšom viacročnom finančnom rámci. Uznesenie bolo schválené veľmi veľkou väčšinou, čo svedčí o odhodlaní Parlamentu podporiť schválenie rozpočtu na rok 2011, len ak budú splnené tieto tri podmienky. Göran Färm, Olle Ludvigsson a Marita Ulvskog Vyjadrujeme poľutovanie nad skutočnosťou, že rokovaniam sa doteraz nepodarilo dospieť k výsledku. Napriek skutočnosti, že Európsky parlament zašiel v rokovaniach ďaleko, keď akceptoval návrh rozpočtu Rady na rok 2011 a ponúkol riešenie pre veľké a zložité projekty financovania, ako napríklad pre program výskumu jadrovej syntézy ITER, a prisľúbil rýchle schválenie opravného rozpočtu č. 10, podľa ktorého členské štáty dostanú späť len niečo viac ako 600 miliónov EUR, menšina členských štátov vrátane Švédska zablokovala pokračovanie rokovaní. Uznesenie Parlamentu prízvukuje, že rokovania by mali pokračovať, ale ukladá tiež požiadavky pre budúcnosť. Aby sa EÚ vyhla ďalším rozpočtovým krízam a mohla financovať hlavné priority, ako napríklad politiku v oblasti klímy a stratégiu EÚ 2020, bude v nadchádzajúcich rokoch potrebná väčšia pružnosť rozpočtu EÚ. Nemyslíme si však, že je potrebné zvýšiť celkový rozpočet EÚ. Aby sme zamedzili riziku veta zo strany Parlamentu, ktorý môže k balíku medzi členskými štátmi zaujať stanovisko len vtedy, keď sú rokovania už uzavreté, myslíme si tiež, že Európskemu parlamentu by malo byť dovolené zúčastniť sa na prípravných rokovaniach o ďalšom dlhodobom rozpočte EÚ po roku 2013 a na diskusiách o budúcom financovaní tohto dlhodobého rozpočtu bez toho, aby prijal stanovisko k otázke vlastných zdrojov. Na záver by sme chceli zdôrazniť, že tieto požiadavky neprekračujú právomoc, ktorú Parlamentu priznáva Lisabonská zmluva. Diogo Feio V súčasnosti sme sa v súvislosti s rozpočtom na rok 2011 ocitli v inštitucionálnej slepej uličke, keďže niektoré členské štáty v Rade blokujú návrh Komisie. Dúfam, že sa z tejto slepej uličky čo najskôr dostaneme, pretože rozpočet musí dodržiavať záväzky a povinnosti Európskej únie v súlade s Lisabonskou zmluvou. José Manuel Fernandes Parlament chce, aby sa dodržiavala Lisabonská zmluva a v EÚ vládol mier medzi inštitúciami. Podľa Lisabonskej zmluvy sa Parlament v skutočnosti musí zúčastňovať - prostredníctvom hlasovania alebo vyjadrovania názorov - na novej medziinštitucionálnej dohode, ďalšom viacročnom finančnom rámci a určovaní nových vlastných zdrojov. Pokiaľ ide o medziinštitucionálnu dohodu, je očividné, že dodržiavanie záväzkov európskych inštitúcií, konkrétne Rady, je podmienené existenciou pružnosti súčasného viacročného finančného rámca. Stratégia EÚ do roku 2020, program medzinárodného termonukleárneho experimentálneho reaktora (ITER), Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a orgány pre finančný dohľad - to je len zopár príkladov, ktoré si vyžadujú financovanie. Rada si musí vziať k srdcu Lisabonskú zmluvu z hľadiska nových oblastí, ktoré prechádzajú do pôsobnosti Európskej únie, ako to zohľadňuje rozpočet, a aj z hľadiska posilnených právomocí Európskeho parlamentu najmä v otázke rozpočtu. Tieto zmeny v skutočnosti posilňujú demokratickú legitimitu inštitúcií Únie. Používaním metódy Spoločenstva namiesto medzivládnej cesty sa naše riadenie stáva demokratickejším. Keďže Parlament berie do úvahy rozpočtové obmedzenia členských štátov, požaduje len úplné minimum toho, čo je žiaduce. Ilda Figueiredo Nesúhlasíme s navrhnutým rozpočtom na rok 2011. Nesúhlasíme však ani s väčšinou odôvodnení, ktoré väčšina v Parlamente predkladá, aby zabránila schváleniu rozpočtu na rok 2011. Diskusiu, ktorá začala o finančných výhľadoch po roku 2013, už narúša mnoho dôvodov, okrem iného neschopnosť európskych inštitúcií - Parlamentu a Rady - dosiahnuť dohodu v rokovaniach o rozpočte na rok 2011; pokusy viacerých členských štátov presadiť zníženie prostriedkov pre budúce rozpočty; naliehanie ďalších na nové vlastné zdroje pre EÚ, pričom navrhujú zavedenie európskych daní popri vnútroštátnych, ktoré bude platiť verejnosť namiesto finančného sektora; vyžadovanie úplného uplatňovania Lisabonskej zmluvy a opozícia bohatých krajín proti značnému zvýšeniu ich príspevkov do rozpočtu EÚ. V každom prípade, hoci súhlasíme, že nové zodpovednosti by mali znamenať nové zdroje, nemôžeme podporiť uznesenie, ktoré sa nezasadzuje o rozdelenie prostriedkov EÚ s cieľom hospodárskej a sociálnej súdržnosti, boja proti kríze a podpore zamestnanosti s právami bez posilnenia militarizmu či útlaku. Sylvie Guillaume Hlasovala som za uznesenie o prebiehajúcich rokovaniach o rozpočte na rok 2011, pretože je nevyhnutné, aby Parlament teraz, keď Lisabonská zmluva nadobudla platnosť, prevzal svoju novú a legitímnu úlohu v procese tvorby rozpočtu Európskej únie. Keďže sa zmierovaciemu výboru napriek snahám Parlamentu nepodarilo dosiahnuť dohodu, sformulovali sme niekoľko bodov, v ktorých musí byť Rada pružná. Po prvé ide o potrebu väčšej flexibility do konca viacročného finančného rámca 2007 - 2013, aby sa zohľadnili nové kompetencie Európskej únie, a po druhé o to, aby bol Parlament plne zapojený do rokovaní o finančnom rámci po roku 2013. Na záver, keď Komisia odsúhlasí, že predloží podrobné návrhy na vytvorenie vlastných zdrojov EÚ, chceme, aby Rada zaručila plnú účasť Parlamentu na diskusiách o týchto návrhoch. Toto uznesenie vyšle silný odkaz zasadnutiu Európskej rady, ktoré sa bude konať 16. a 17. decembra 2010. Anna Hedh Vyjadrujem poľutovanie nad skutočnosťou, že rokovaniam sa doteraz nepodarilo dospieť k výsledku. Napriek skutočnosti, že Európsky parlament zašiel v rokovaniach ďaleko, keď akceptoval návrh rozpočtu Rady na rok 2011 a ponúkol riešenie pre veľké a zložité projekty financovania, ako napríklad pre program výskumu jadrovej syntézy ITER, a prisľúbil rýchle schválenie opravného rozpočtu č. 10, podľa ktorého členské štáty dostanú späť len niečo viac ako 600 miliónov EUR, menšina členských štátov vrátane Švédska zablokovala pokračovanie rokovaní. Uznesenie Parlamentu prízvukuje, že rokovania by mali pokračovať, ale ukladá tiež požiadavky pre budúcnosť. Aby sa EÚ vyhla ďalším rozpočtovým krízam a mohla financovať hlavné priority, ako napríklad politiku v oblasti klímy a stratégiu EÚ 2020, bude v nadchádzajúcich rokoch potrebná väčšia pružnosť rozpočtu EÚ. Nemyslím si však, že je potrebné zvýšiť celkový rozpočet EÚ. Aby sme zamedzili riziku veta zo strany Parlamentu, ktorý môže k balíku medzi členskými štátmi zaujať stanovisko len vtedy, keď sú rokovania už uzavreté, myslím si tiež, že Európskemu parlamentu by malo byť dovolené zúčastniť sa na prípravných rokovaniach o ďalšom dlhodobom rozpočte EÚ po roku 2013 a na diskusiách o budúcom financovaní tohto dlhodobého rozpočtu bez toho, aby prijal stanovisko k otázke vlastných zdrojov. Na záver by som chcela zdôrazniť, že tieto požiadavky neprekračujú právomoc, ktorú Parlamentu priznáva Lisabonská zmluva, a hoci som bola proti zavedeniu tejto zmluvy, domnievam sa, že v súčasnosti nemáme inú možnosť, než prijať následky jej ratifikácie a pracovať v súlade s jej ustanoveniami. Elisabeth Köstinger Rozpočet Európskej únie tvorí rámec, v ktorom môžu jej členské štáty konať. Predovšetkým v hospodársky neistých časoch je dôležité, aby sme sa mohli spoľahnúť na záväzky prijaté v tejto súvislosti. Ľudia sa musia môcť spoľahnúť, že dostanú prostriedky k dispozícii. Oslovujem tu predovšetkým poľnohospodárov. Nevyužité prostriedky v oblasti poľnohospodárstva neznamenajú, že neboli potrebné. Znamená to len, že sa s nimi hospodárilo veľmi opatrne. Poľnohospodári nesmú byť za to potrestaní tým, že sa prostriedky presunú do iných oblastí. V záujme občanov EÚ sa poľnohospodárstvo musí finančne zabezpečiť. Musí sa čo najrýchlejšie nájsť kompromis, aby sme mohli schváliť rozpočet na rok 2011. Len keď to urobíme, bude možné zaručiť financovanie poľnohospodárstva a vyhnúť sa kritickým miestam. David Martin písomne. - Hlasoval som za uznesenie o rozpočte, ale zdržal som sa hlasovania o pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 1b, ktorý sa venuje novým vlastným zdrojom. Rozhodne si myslím, že EÚ by mala hľadať nové zdroje financií, ale nemyslím si, že by sa to malo robiť požadovaním predbežných záväzkov od Rady. Mali by sme mať otvorenú diskusiu o všetkých možnostiach. Barbara Matera Ak sa Parlamentu a Rade nepodarí dohodnúť sa na rozpočte na rok 2011 do konca tohto roku, môže to mať vážne následky na financovanie programov Únie, môže to spôsobiť vážne zdržania pri zriaďovaní orgánov dohľadu a môže to spôsobiť nefunkčnosť núdzových nástrojov, ako napríklad Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii a Fondu solidarity. V každom prípade však Parlament v budúcich rokovaniach musí konať rázne. V skutočnosti od Rady požaduje len rešpektovanie právomocí, ktoré mu udeľuje Lisabonská zmluva. Parlament len obraňoval rozpočet EÚ pred neuváženými škrtmi, ktoré by postihli zamestnanosť a spôsobili, že obyvatelia Európy by zaplatili cenu za neústupnosť niekoľkých členských štátov. Očakávam, že v najbližších rokovaniach uvidím veľký zmysel pre zodpovednosť, aby sme zabránili tomu, že k súčasnej hospodárskej kríze pridáme ešte inštitucionálnu krízu. Nuno Melo Lisabonská zmluva dala Parlamentu nové zodpovednosti a tie znamenajú zvýšené náklady. Tieto potreby si vyžadujú, aby bol rozpočet na rok 2011 trochu vyšší ako ten na rok 2010, aby Parlament mohol riadne vykonávať svoju úlohu. Zo slepej uličky, do ktorej sa dostali rokovania s Radou, nemá úžitok nikto a napriek kríze, ktorú Európa zažíva, je potrebné, aby sme dosiahli dohodu a EÚ mohla splniť ciele stanovené v stratégii EÚ 2020. Andreas Mölzer Najmä v období finančnej krízy, keď sa od občanov žiada, aby si utiahli opasky a akceptovali veľké škrty v sférach týkajúcich sa sociálnej oblasti a rodiny, musí byť neúprosné šetrenie možné aj v rozpočte EÚ. Namiesto toho je naplánované zvýšenie o dobré 3 %. Niektoré projekty sa jednoducho odsunuli, aby sme v dohľadnej budúcnosti mali naplánované len najnevyhnutnejšie dôležité náklady. Dá sa nájsť mnoho možností, ako ušetriť, napríklad v súvislosti s dvoma miestami konania plenárnych zasadnutí alebo tak, že by konečne pokročil boj EÚ proti podvodu a získali by sa späť prostriedky, ktoré boli nesprávne vyplatené. Mali by sme tiež zvážiť, či by sa naozaj malo pokračovať vo všetkých tých prestížnych projektoch. Niektoré z nich sú určite orientované aj na budúcnosť, ale realizácia iných projektov vzbudzuje pochybnosti o ich zmysluplnosti a spôsobe vykonávania. Za žiadnych okolností nemôžem podporiť tento rozpočet EÚ na rok 2011. Franz Obermayr Rokovania o rozpočte boli neúspešné pre konflikt medzi stabilitou a prispôsobivosťou rozpočtu. Zástupcovia Európskej únie žiadajú veľkú pružnosť rozpočtu bez toho, žeby zohľadnili záujmy krajín, ktoré sú čistými prispievateľmi. Čistí prispievatelia, ktorí financujú EÚ, sú zodpovední za nové naštartovanie motora hospodárstva po kríze a zachraňujú krajiny s veľkými rozpočtovými deficitmi a aj samotné euro. Preto je opodstatnené, že sa chcú držať záväzných rozpočtových prostriedkov, aby sa nemohol retrospektívne len tak zmeniť čistý zostatok a nemohlo sa tak plytvať peniazmi. Tí, ktorí investujú a platia peniaze, si musia byť istí najvyššou možnou mierou stability. Rovnako nemá kritický postoj k daniam EÚ nič spoločné so zdanlivým nedostatkom solidarity. Zapríčinené je to jednoducho skutočnosťou, že väčšina členských štátov je jednoznačne proti tomu a kvôli subsidiarite si chcú zachovať ratifikáciu národnými parlamentmi. Tzv. emancipácia Európskeho parlamentu, ktorá sa v tejto súvislosti tak často spomína, mi pripadá skôr ako veľmi znepokojivá emancipácia od občanov EÚ. Preto som hlasoval proti tomuto návrhu uznesenia. Alfredo Pallone Ako drvivá väčšina poslancov aj ja som hlasoval za návrh rozpočtu, pretože si myslím, že Parlament sa musí brať do úvahy. A to nielen zo symbolického hľadiska pre skutočnosť, že Parlament zastupuje 500 miliónov Európanov, ale predovšetkým z "konštitučného" hľadiska, pretože v zmluve sa vyžaduje, aby Parlament odsúhlasil prijatie budúceho viacročného finančného rámca (VFR). Zvýšenie, ktoré Parlament požaduje, nie je nijaký rozmar, majú z neho ťažiť občania Európskej únie. Svedčia o tom významné užitočné prínosy, ktoré priniesli prostriedky a iniciatívy v celej Únii. Určite však súhlasím s tými, ktorí si myslia, že by sme možno mali zvážiť ich iné prerozdelenie, aby sa zabránilo tomu, že niektoré krajiny budú len čistými prispievateľmi a pritom získajú omnoho menej výhod. Dúfam, že sa vo fáze konzultácie a zmierovania bude môcť prihliadnuť na tieto požiadavky. Maria do Céu Patrão Neves Keďže pozícia Rady k návrhu rozpočtu obmedzila rozpočtové prostriedky na sumu, ktorá predstavuje zvýšenie o 2,91 % v porovnaní s rozpočtom na rok 2010, a keďže sa zmierovaciemu výboru Parlamentu a Rady 15. novembra 2010 nepodarilo dohodnúť sa na spoločnom znení rozpočtu na rok 2011, hlasujem za uznesenie, pretože súhlasím s podmienkami, ktoré Parlament ukladá Rade a Komisii kvôli umožneniu dohody o rozpočte na rok 2011. Miguel Portas Zdržal som sa hlasovania o uznesení o rozpočte na rok 2011 a o budúcom financovaní európskych politík, hoci som podporil všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy zamerané na zlepšenie pozície Parlamentu v diskusii a na zlepšenie kontroly nad rozhodnutiami o rozpočte. V skutočnosti predstavuje kompromisný text návrat k predchádzajúcim pozíciám Parlamentu, a to tých, ktoré stáli za zlyhaním prvého zmierovacieho konania s Radou. Vo svojom novoprepracovanom znení nezaručuje pozícia poslancov to, čo je v tomto rokovaní podstatné: aby sa tam neopakoval reštriktívny rámec, ktorý teraz vnucujú bohaté krajiny EÚ na roky 2012 a 2013. Pozícia Parlamentu nezabezpečuje ani uskutočnenie demokratickej konferencie vo forme diskusie, ktorej by sa mali zúčastniť národné parlamenty, o nových zdrojoch, ktoré majú financovať nové finančné výhľady. Moje zdržanie sa hlasovania podporuje stanovisko Parlamentu, ktoré je kritické voči postoju vlád, ktoré sa snažia o väčšie európske právomoci za menej peňazí, ale neschvaľuje chabé dohody ani tuctový rozpočet. Paulo Rangel Toto uznesenie predstavuje jasný signál o odhodlaní Parlamentu prekonať tento mŕtvy bod, v ktorom sa ocitol rozpočet na rok 2011. Raül Romeva i Rueda písomne. - Pokiaľ ide o rozpočet na rok 2011 v užšom zmysle slova, Rada sa vyjadrila, že úroveň rozpočtových prostriedkov by nemala presiahnuť zvýšenie o 2,91 % v porovnaní s rozpočtom na rok 2010. Najmä pre členské štáty, ktoré v auguste hlasovali proti rozpočtu väčšiny Rady, to bola absolútna hranica. Parlament v trialógoch o rozpočte na rok 2011 urobil ústretový krok a bol ochotný akceptovať túto pozíciu o platobných prostriedkoch, keď dostal uistenia týkajúce sa ďalších záväzkov nad rámec najvyššej hranice prostredníctvom nástroja flexibility v okruhu 1A (konkurencieschopnosť) a v okruhu 4 (vonkajšia činnosť), aby bolo možné vykryť posilnené politické priority v okruhu 1A (najmä celoživotné vzdelávanie) a dodatočné potreby v okruhu 4 (najmä Palestína). Aj v súvislosti s projektom ITER (potrebná jednohlasnosť v Rade) to vyzeralo, že kompromis by zabezpečil ďalšie prostriedky vo výške 1,4 miliardy na roky 2012 a 2013 použitím nevyužitých rezerv z rôznych okruhov z roku 2010 a - ale o tejto časti sa stále diskutuje, keďže je naviazaná na zaručenie lepších mechanizmov pružnosti v rámci nariadenia o viacročnom finančnom rámci - presunom prostriedkov zo siedmeho rámcového programu pre výskum a rozvoj. Peter Skinner písomne. - Zdržal som sa hlasovania o pôvodnom texte odseku 1 bod 6., pretože žiadosti o nové návrhy na vlastné zdroje prostredníctvom daňových iniciatív a iných prípadných programov ako ETS predstavujú potenciál pre dane v štýle EÚ. Toto hlasovanie zodpovedá môjmu názoru a skoršiemu postoju k návrhom na daňový systém v štýle EÚ. Derek Vaughan písomne. - Toto uznesenie vysiela ostatným inštitúciám jasný signál, že Európsky parlament je ochotný začať seriózne rokovať, aby sme čo najskôr vyšli zo slepej uličky a rozhodli o rozpočte na rok 2011. Dosiahnutie dohody bude znamenať, že sa neoneskoria jednotné platby na poľnohospodárske podniky a nebude narušené financovanie štrukturálnych fondov. Myslím si, že poslanci EP ako jediní priamo volení zástupcovia v EÚ by mali byť zapojení do tvorby ďalšieho finančného výhľadu, aby sa pre občanov Spojeného kráľovstva dosiahlo to najlepšie. Musia sa prijať kroky, aby bol rozpočet EÚ pružnejší. EÚ to umožní rýchlo reagovať na krízy a umožní to financovanie neočakávaných potrieb. Uznesenie požaduje tiež veľmi potrebnú diskusiu o nových spôsoboch financovania EÚ, čo by pre britských daňovníkov mohlo znížiť náklady na EÚ. Angelika Werthmann Hlasovala som za uznesenie o prebiehajúcich rokovaniach o rozpočte na rok 2011, pretože rokovania o rozpočte doteraz, bohužiaľ, ukázali, že Rada si za posledných 12 mesiacov zrejme nenašla čas prečítať a pochopiť Lisabonskú zmluvu. Dožadujeme sa tu len práv a postupov, ktoré sú založené výhradne na tom, čo sa dohodlo v Lisabone - nič viac, nič menej. Práve Rada trvala na tom, že je potrebná nová zmluva. Rada sa musí držať tejto zmluvy a nesmie pripustiť, aby očividné nezhody vo vlastných radoch mali negatívny dosah na občanov Európy. V tejto súvislosti vítam obrovskú vôľu Parlamentu dohodnúť sa čím skôr pred koncom roka na rozpočte na rok 2011. Potrebujeme pružnosť. A čo viac, ako každým dňom dokazuje dramatická situácia v Írsku, súrne potrebujeme tiež nové orgány finančného dohľadu. Luís Paulo Alves Začlenenie ustanovenia o ľudských právach a uplatňovanie sociálnych a environmentálnych noriem v obchodných dohodách je zásada, ktorú by sa EÚ mala snažiť zabezpečiť. Preto súhlasím so zámerom EÚ vyvíjať tlak v medzinárodných organizáciách, najmä vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO) a v Medzinárodnej organizácii práce (MOP), a presadiť zriadenie novej organizácie pre životné prostredie, ktorá bude podporovať spravodlivý obchod. Na jednej strane musí Európa dodržiavať prísne sociálne a environmentálne normy, ale rovnakú úroveň usilovnosti musí vyžadovať aj od svojich partnerov. Chcel by som zdôrazniť, že pokrok dosiahnutý v dohodách o voľnom obchode dokázal, že to je možné. Avšak v rámci medzinárodných organizácií musí existovať jasný rámec noriem. Dosiahnuť sa to dá prostredníctvom intenzívnejšieho dialógu v rámci týchto organizácií, najmä pokiaľ ide o povinné uplatňovanie týchto noriem v obchodných dohodách a potrebné mechanizmy monitorovania a stimuly, ako aj posilnené arbitrážne skupiny. Nástroje všeobecného systému preferencií (VSP), ktoré EÚ umožňujú jednostranne poskytnúť obchodné preferencie, môžu predstavovať možnosť, ako lepšie určiť partnerov, ktorí by z toho mali ťažiť, pričom sa zoberú do úvahy ich príslušné úrovne rozvoja a budú sa monitorovať ich záväzky. Sophie Auconie Európska únia každý rok v súlade s právomocami, ktoré jej v oblasti zahraničných vecí určujú zmluvy, podpisuje mnoho obchodných dohôd. Teraz, keď sa rozšírili právomoci Európskej únie v oblasti ľudských práv (Charta základných práv je teraz primárnym legislatívnym aktom) a trvalo udržateľného rozvoja (jeden z piatich hlavných cieľov stratégie Európa 2020), považovala som za dôležité podporiť správu, ktorú vypracovala naša kolegyňa Tokia Saïfiová, ktorá sa snaží zabezpečiť lepšie zohľadnenie týchto záležitostí v obchodných dohodách Únie. Táto správa, prirodzene, navrhuje zlepšenie spolupráce v rámci existujúcich medzinárodných organizácií a automatické začlenenie ustanovení o týchto otázkach, ale predkladá tiež nové myšlienky, požaduje zriadenie medzinárodnej organizácie pre životné prostredie, ktorá by sa zaoberala prípadmi environmentálneho dampingu. Tento návrh súvisí aj s myšlienkou zavedenia mechanizmu zahrnutia uhlíka, ktorý by mal doplniť systém EÚ obchodovania s emisiami. Tento dvojitý prístup by nám umožnil zabrániť transferu emisií do tretích krajín. Zigmantas Balčytis Podporujem túto správu. V medzinárodnom obchode sa čoraz častejšie vyskytujú narušenia hospodárskej súťaže a riziká environmentálneho a sociálneho dampingu. Poškodzuje to podniky a pracovníkov v Európskej únii, ktorí na rozdiel od svojich obchodných partnerov v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ, musia dodržiavať prísnejšie sociálne, environmentálne a daňové normy. Preto by bilaterálne a multilaterálne dohody EÚ mali obsahovať povinnosť, že všetky spoločnosti, nielen spoločnosti so sídlom v EÚ, musia dodržiavať spomenuté požiadavky. Obchodné dohody EÚ musia zabezpečiť transparentnosť a prísne normy verejného obstarávania s cieľom zamedziť nezákonným únikom kapitálu. Na dosiahnutie týchto cieľov by EÚ mala aktívne spolupracovať s medzinárodnými partnermi v oblasti obchodu - so Svetovou obchodnou organizáciou, s Medzinárodnou organizáciou práce a s Organizáciou Spojených národov. Vilija Blinkevičiūt Hlasovala som za túto správu, pretože je nevyhnutné zabezpečiť rovnováhu medzi obchodným právom a základnými ľudskými právami a posilniť dialóg medzi hlavnými medzinárodnými organizáciami, najmä medzi Medzinárodnou organizáciou práce a Svetovou obchodnou organizáciou. Navyše môže začlenenie ľudských práv a sociálnych a environmentálnych noriem do dohôd o obchode zvýšiť pridanú hodnotu týchto dohôd, čo umožní vyššiu podporu politickej a sociálnej stability, čím sa vytvorí vhodnejšie prostredie na obchodovanie. Je potrebné poukázať na skutočnosť, že európske priemyselné a obchodné spoločnosti sú v Európe viazané prísnejšími sociálnymi a environmentálnymi pravidlami. Súhlasím s pozíciou Európskeho parlamentu, že ak Európska únia dodržiava záväzné normy, musí mať aj možnosť vyžadovať reciprocitu od svojich obchodných partnerov a najmä od rozvíjajúcich sa krajín, ako aj podporovať požiadavky na kvalitu a trvácnosť najmä potravinárskych produktov, ktoré vstupujú na jej územie, s cieľom chrániť spravodlivý obchod. Chcela by som zdôrazniť, že na posilnenie ľudských práv a sociálnej politiky v medzinárodnom obchode, musíme požadovať, aby všetky budúce dohody o obchode obsahovali ustanovenia o zákaze využívania detskej práce, a to najmä pokiaľ ide o ťažbu a spracovanie prírodného kameňa. Maria Da Graça Carvalho Myslím si, že sociálne a environmentálne normy nie sú nezlučiteľné s obchodnými záujmami Európskej únie a ani s obchodnými záujmami jej partnerov. Mala by sa zintenzívniť spolupráca medzi medzinárodnými organizáciami v rámci globálnej dohody o klíme, najmä pokiaľ ide o mechanizmus zahrnutia uhlíka, ktorý dopĺňa systém EÚ na obchodovanie s emisiami, únik uhlíka však musí prestať. Myslím si tiež, že EÚ by sa mala snažiť využívať bilaterálny voľný obchod, aby tento zahŕňal nielen ustanovenia o ľudských právach, ale aj ustanovenia týkajúce sa trvalo udržateľného rozvoja. Mário David Uvedomujem si, že diskusia o začlenení ustanovení o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych noriem do medzinárodných dohôd je zložitá a že v súčasnosti existuje nerovnováha medzi medzinárodnými obchodnými pravidlami a zvyškom medzinárodného práva. Som presvedčený, že Európska únia má v tomto úsilí o novú svetovú správu rozhodujúcu úlohu, a preto musí presadzovať koherenciu politík, ktoré uskutočňujú medzinárodné inštitúcie. Myslím si, že Európska únia musí nájsť rovnováhu medzi reštriktívnym a liberálnym obchodným prístupom, ako aj kompromis medzi obranou svojich obchodných záujmov a vyžadovaním dodržiavania všeobecných hodnôt, ktoré sú jej základom. Preto je dôležité podporovať dialóg a partnerstvá pre spoluprácu s medzinárodnými organizáciami, najmä so Svetovou obchodnou organizáciou a Medzinárodnou organizáciou práce. Pripomínam tiež, že Lisabonská zmluva zaviedla zmeny v obchodnej politike, ktoré sa týkajú niektorých návrhov predložených v tejto správe. Preto hlasujem za väčšinu opatrení obsiahnutých v tejto správe. Proinsias De Rossa písomne. - Podporujem túto správu, ktorá požaduje, aby obchod nebol vnímaný len ako obmedzená samoúčelná činnosť. Naša budúca obchodná stratégia by ho mala vnímať skôr ako ďalší prostriedok na podporu európskych hodnôt a záujmov. Ustanovenia o trvalo udržateľnom rozvoji prinášajú osoh všetkým stranám. Začlenenie sociálnych a environmentálnych noriem do dohôd o obchode navyše prispieva k regulovaniu globalizácie. Rozhodnutie ignorovať ich je krátkozrakým a kontraproduktívnym prístupom, ktorý nie je len proti zásadám, ktorými sa riadi naša vonkajšia činnosť, ale ktorý aj poškodzuje európsky sociálny model. Bilaterálne obchodné vzťahy EÚ s tretími stranami sú pre ľudské práva a sociálne a environmentálne normy o to dôležitejšie, že v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) je len skromná vyhliadka na pokrok. V každom prípade sa musíme naďalej usilovať o to, aby Medzinárodná organizácia práce získala postavenie pozorovateľa WTO a, správne povedané, pri WTO, a v rámci WTO by sa mal zriadiť výbor pre obchod a dôstojnú prácu. Hoci je začlenenie záväzných ustanovení o ľudských právach do medzinárodných dohôd EÚ skvelým postupom, zdá sa, že slabé monitorovanie a uplatňovanie ich robia prakticky zbytočnými, a tomuto problému je potrebné sa vážne venovať vo všetkých budúcich dohodách. Marielle De Sarnez Dohody o medzinárodnom obchode by pre EÚ mali predstavovať príležitosť, ako presvedčiť svojich partnerov, aby prijali sociálne a environmentálne normy. Správa bola schválená veľkou väčšinou a obsahuje návrhy, ktoré vyžadujú, aby dovážaný tovar spĺňal rovnaké sociálne a environmentálne normy ako európske výrobky. Navrhuje tiež, že by malo byť možné ohlasovať prípady sociálneho a environmentálneho dampingu buď Medzinárodnej organizácii práce, alebo svetovej organizácii pre životné prostredie, ktorú je potrebné zriadiť čo najskôr. Súčasné rokovania o dohodách o voľnom obchode by mali zahŕňať ustanovenia o ľudských právach, ale tiež o hospodárskych, sociálnych a environmentálnych normách. Ak sa to neurobí, nespravodlivé konkurenčné zvýhodnenie bude znamenať, že EÚ už nebude schopná súťažiť s lacnými nekvalitnými dovozmi. Tu je v hre budúcnosť európskeho poľnohospodárstva a priemyslu. Edite Estrela Hlasovala som za správu o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode, pretože obchodná politika by mala zodpovedať úlohe EÚ a mala by prispievať k ochrane jej modelov sociálnej a environmentálnej politiky. Preto je mimoriadne dôležité, aby EÚ zabezpečila
{'language': 'sk'}