Európai Beruházási Bank (EBB) - 2008. évi éves jelentés (vita) Elnök Az első napirendi pont Deutsch úr által a Költségvetési Ellenőrző Bizottság nevében kidolgozott jelentés az Európai Beruházási Bank 2008. évi éves jelentéséről (2009/2166 (INI)). Tamás Deutsch előadó. - (HU) Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Maystadt elnök úr! Az Európai Beruházási Bank 2008. évi tevékenységéről szóló jelentés. Ez a mostani napirendi pontunknak a címe. Valójában azonban ez a jelentés sokkal többről szól, mint az Európai Beruházási Bank két évvel ezelőtti tevékenységének az értékelése. Tisztelt Képviselőtársaim! Nap nap után hangzik el, azt gondolom, hogy most is meg kell erősítenünk, hogy korszakhatárhoz érkezett az Unió. Egyrészt a Lisszaboni Szerződés mintegy fél évvel ezelőtti hatálybalépése, másrészt a globális pénzügyi és gazdasági válság, annak hatásai, és arra adott uniós válasz mindenféleképpen azt jelenti, hogy az Unió életében egy korszakhatárhoz értünk el. Úgy is fogalmazhatnánk, hogy a 21. század második évtizedében az Európai Unió életében egy új korszak kezdődik. Ebben az új korszakban születik meg ez a jelentés, ennek az új korszaknak a legfontosabb kérdéseire és kihívásaira kell, azt gondolom, nekünk az Európai Parlamentben, illetve az Európai Beruházási Bankban választ adni. Egy bank, egy pénzintézet két esztendővel ezelőtti tevékenységéről szól a jelentés, és szokatlan módon mégis azt lehet mondani, hogy a globális pénzügyi és gazdasági válság körülményei ellenére egy bank, egy pénzintézet tevékenységéről elismerő módon lehet fogalmazni. Kettő esztendővel ezelőtt az Európai Beruházási Bank gyors és hatékony választ adott a kialakuló globális pénzügyi és gazdasági válságra hitelezési tevékenységének a megerősítésével, elsősorban a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hitelek növelésével, másrészt azzal, hogy minden rendelkezésére álló kapacitással bekapcsolódott az Európai Unió gazdaságélénkítési tervének megvalósításába. Fél esztendővel ezelőtt hatályba lépett a Lisszaboni Szerződés Ez módot és lehetőséget teremt arra, hogy az Európai Beruházási Bank szervezeti, felügyeleti és tartalmi megújulásának a folyamata tovább erősödjön. E tekintetben is érdemi lépéseket tett már 2008-ban a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése előtt a Bank. Ugyanúgy nyilvánvalóan érezhető és tapasztalható, hogy a 2014 utáni uniós költségvetési perspektívára tudatosan készül az Európai Beruházási Bank, a makrorégiós stratégiák finanszírozásába való bekapcsolódás lehetőségével, a vidékfejlesztés, az új energiaforrások, a zöld beruházások és infrastruktúra-fejlesztés támogatásával. Ugyancsak fontosnak érezzük, ezért is jelenik meg a jelentésben, hogy az Európai Beruházási Bank kapcsolódjon be az elfogadásra kerülő EU 2020-as stratégia finanszírozásába, amely stratégiának a középpontjában a munkahelyteremtés áll. Ez a munkahelyteremtés támogatásának a megfontolása vezette az Európai Beruházási Bankot a kis- és középvállalkozások támogatását illetően is. Két kérdésre szeretném még végül felhívni a figyelmüket. Fontosnak érzem azt, hogy az Európai Beruházási Bank a jövőben is segítse az Európai Unión belül meglévő infrastrukturális kettészakítottság megszüntetését. Fontos azoknak a programoknak a támogatása, amely programok segítik az Unió infrastrukturális színvonalának kiegyenlítődését. És végül, de nem utolsó sorban az elmúlt esztendőkben az Európai Beruházási Bank mindig megkapta az Európai Parlament részéről a tevékenységéhez szükséges támogatást. Én úgy ítélem meg az elmúlt hónapok előkészítő munkái alapján, hogy a jelentésben megfogalmazott konstruktív kritikák mellett továbbra is megkapja az Európai Parlamenttől a Bank a tevékenységéhez szükséges támogatást. Köszönöm a figyelmüket és érdeklődve várom a vitát. Philippe Maystadt az Európai Beruházási Bank elnöke. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Először is engedjék meg, hogy köszönetemet fejezzem ki azért a megtiszteltetésért, hogy a mai plenáris ülésen felszólalhatok. Ez egy néhány évvel ezelőtt elindított hagyomány folytatása. Azzal szeretném kezdeni, hogy köszönetet mondok az előadónak, Deutsch úrnak színvonalas jelentéséért. Főként azt méltányoltam, hogy Deutsch úr és a bizottság más tagjai, Berman úr és Kalfin úr is, vették a fáradságot, hogy néhány igen konkrét kérdésükkel személyesen keressék fel az Európai Beruházási Bankot. Örvendetesnek tartom a Parlamenttel való kitűnő együttműködést. Tulajdonképpen az Európai Beruházási Bank az egyetlen olyan pénzintézet, amely önként ad válaszokat, és elszámoltatható egy parlamentáris intézmény felé. Úgy vélem, ez nagyszerű dolog: véleményem szerint az Európai Parlamenttel való párbeszéd elengedhetetlen ahhoz, hogy betölthessük szerepünket és megvalósíthassuk különleges küldetésünket; azt, hogy ne csak egy átlagos bank legyünk, hanem olyan, amely az Európai Unió politikáit szolgálja. Mint Deutsch úr is rámutatott, pontosan ezt próbáltuk meg elérni a válságra adott válaszunkkal. 2008 szeptemberében, a Lehman Brothers csődje után az ECOFIN Tanács felkért bennünket arra, hogy növeljük a reálgazdaság számára nyújtott hitelek mennyiségét. A tanácsi utasítást követően munkához fogtunk, és elmondhatom, hogy teljesítettük is kötelezettségvállalásainkat, hiszen 2009-ben hiteleink összege 58 milliárd euróról 79 milliárdra emelkedett, ami az Európai Unióban nyújtott EBB-hitelek 37%-os növekedésének felel meg. Ez a növekedés főként azt a három ágazatot érintette, amelyet a Tanács és a Parlament prioritásnak tekint. Első prioritásként arra kértek bennünket, hogy tegyünk kiemelt erőfeszítéseket a válság által legsúlyosabban érintett országok és térségek érdekében. Ez a növekedés a konvergenciarégióknak nevezett térségeket érinti, főként azokat az országokat, amelyek 2009-ben a legkomolyabb nehézségekkel álltak szemben. Még soha nem nyújtottunk ilyen nagy összegben hiteleket Magyarországnak, Litvániának és Romániának, mint most. Ez azt is megmagyarázza, hogy miért fogunk idén kiemelt erőfeszítéseket tenni Görögországért. Az elmúlt héten Athénban jártam, és a görög kormánnyal abban állapodtunk meg, hogy támogatásunk jeleként, illetve a görög gazdaság talpra állítására irányuló általános erőfeszítés részeként jelentősen növeljük a Görögország számára nyújtott hitelek volumenét. A második prioritási terület a kis- és középvállalkozások támogatása volt: egy olyan új termék bevezetésével, amellyel jobban ellenőrizhetjük az általunk hitelezett pénzösszegek tényleges felhasználását, több hitelhez juttattuk a bankokat, hogy folytathassák a hitelnyújtást a kis- és középvállalkozások számára. Az elmúlt évben több mint 12 milliárd eurót kölcsönöztünk a bankoknak a kis- és középvállalkozások támogatása érdekében. A harmadik prioritásként kezelendő terület az éghajlatváltozás elleni küzdelem volt. Az elmúlt évben csaknem 17 milliárd eurót fordítottunk az üvegházhatást okozó gázkibocsátások csökkentéséhez közvetlenül hozzájáruló projektek finanszírozására. Úgy hiszem, elmondhatom, hogy 2009-ben teljesítettük, amit elvártak tőlünk; más szóval: hozzájárultunk az európai gazdaságélénkítési tervhez. Természetesen tovább kell haladnunk a megkezdett úton, és nagyon röviden szeretnék említést tenni három nagy kihívásról, amellyel a következő hónapokban és években kell szembenéznünk. Az első az, amit az Önök előadója is joggal emelt ki, hogy továbbra is hozzá kell járulnunk az Európai Unió prioritásaihoz. Ez azt jelenti, hogy nekünk, az Európai Beruházási Banknak, be kell kapcsolódnunk az Európa 2020 stratégia finanszírozásába. Mint tudják, ezt az új stratégiát nemrégiben indította el a Bizottság, és most tárgyalják a Tanácsban és a Parlamentben. Az EBB készen áll arra, hogy megtegye a magáét, mégpedig olyan újszerű pénzügyi eszközök alkalmazásával, amelyekkel biztosíthatjuk az európai költségvetésből származó források egy részének optimálisabb felhasználását. Ezeket a Bizottság és a bank közötti közös eszközöket szeretnénk bevetni. A második jelentős kihívás számunkra az EBB külső megbízatásának megújítása. Ezt lesz alkalmunk megvitatni a Parlamenttel. A Bizottság nemrégiben terjesztett elő egy javaslatot, amely teljesen összhangban van azzal a jelentéssel, amelyet a Camdessus úr elnöklete alatt működő bölcsek bizottsága nyújtott be. A javaslat központi elemét a rendszer még hatékonyabbá tétele képezi. Mint tudják, az Európai Unió garanciáját élvezzük az Unió külső megbízatásai körébe tartozó műveletekben. Ezért az a cél, hogy az ilyen műveleteket maximálisan kihasználjuk, a Bizottság javaslata pedig külső megbízatásaink egyszerűsítésére és összehangolására irányul. A Bizottság továbbá javasolja, hogy az elkülönített 2 milliárd eurót az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez hozzájáruló projektek között osszuk ki. Ez pedig elvezet az előttünk álló harmadik fő kihíváshoz, amit hangsúlyozni szeretnék: az Európai Beruházási Banknak, más intézményekkel együtt, szerepet kell vállalnia az Európai Unió Koppenhágában tett kötelezettségvállalásának teljesítésében. Mint ismeretes, az Európai Unió jelentős kötelezettséget vállalt az úgynevezett gyorsított finanszírozás támogatásában. Ezzel összefüggésben úgy véljük, hogy az e téren kétségbevonhatatlan szakértelemmel rendelkező EBB fontos támogatást nyújthat. Ezért javasoltuk, hogy más nemzeti pénzintézetekkel együttműködésben hozzunk létre egy hálózatot, egy európai platformot, amely a fejlődő országokon belüli projektek finanszírozását koordinálná és optimalizálná. A Francia Fejlesztési Ügynökség és a német KfW már érdeklődést mutatott e kezdeményezés iránt, és remélem, hogy a Bizottsággal sikerül véglegesítenünk ezt az eszközt az elkövetkező hetekben. Elnök úr, hölgyeim és uraim! Ezekre a fontos kihívásokra szerettem volna felhívni figyelmüket, amelyek az elkövetkező hónapokban és években várnak ránk. Olli Rehn a Bizottság tagja. - Elnök úr! A Bizottság nevében szeretnék köszönetet mondani Deutsch úrnak kiváló jelentéséért, és üdvözölni Philip Maystadt elnököt a plenáris ülésen. Gratulálok neki azért az óriási erőfeszítésért, amellyel az EBB szembeszállt a gazdasági válsággal és támogatta az EU gazdaságélénkítési tervét. A rendkívüli körülmények arra késztettek bennünket, hogy rendkívüli felhívást intézzünk a bankhoz, amire a bank azonnal, hitelkihelyezései rekord nagyságúra bővítésével reagált. Kitűnő pénzügyi pozíciója révén ezt akkor is képes volt megtenni, amikor igen nehezen lehetett finanszírozáshoz jutni a piacokról. A megnövelt hitelösszegeket főként azokra a területekre irányították, amelyeket prioritásnak tekintünk - s remélem, ebben a Parlament is egyetért velünk: kis- és középvállalkozások, energia és éghajlatváltozás, valamint befektetések az Unió azon konvergenciarégióiba, amelyeket különösen súlyosan érintett a gazdasági hanyatlás. Az EBRD-vel és a Világbankkal kialakított közös kezdeményezés keretében az EBB emelni tudta továbbá a nehéz helyzetben lévő közép- és kelet-európai országok pénzügyi szektorának nyújtott pénzügyi támogatást. Az infrastrukturális befektetések, a zöld technológiák, az innováció és a kkv-k támogatása révén az EBB nagyon fontos szerepet fog betölteni az Európa 2020 stratégia megvalósításában. Folynak az előkészületek továbbá annak érdekében, hogy nagyobb mértékű legyen az uniós támogatások és az EBB pénzügyi eszközei együttes alkalmazása mind az Unión belül, mind azon kívül, többek között a konvergenciarégiókban is, ahol az EBB fontos szerepet játszhat a strukturális alapok felhasználásának javításában. Ami a külső területet illeti, nagyon elégedett vagyok az EBB külső megbízatásának félidős felülvizsgálatával, amelyet a Camdessus-jelentés is alátámasztott. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy az EBB számára biztosított EU garancia nagy pénzügyi és politikai befolyással bíró, hatékony és erőteljes eszköz. A Camdessus-jelentés tesz néhány hasznos javaslatot az EBB külső tevékenységének és az EU politikai céljainak fokozottabb összehangolásáról, valamint arról, hogy az EBB és az EBRD 2007-es éves jelentéséről szóló parlamenti állásfoglalás alapján hogyan lehetne javítani az EBB és az EBRD közötti együttműködést. A parlamenti állásfoglalás a két bank közötti jobb megértést szorgalmazta. Nagy megelégedéssel nyugtáztam, hogy az EBB és az EBRD egyetértett abban, hogy együttműködnek egymással azokban az országokban, ahol közösen tevékenykednek. Ez egy globálisabb, a Bizottsággal együtt létrehozott háromoldalú megállapodás alapját képezi majd, ami a jelenleg érvényben lévő regionális alapú megállapodások helyébe lép. A félidős felülvizsgálat legfőbb eredménye az a jogalkotási javaslat, amelyet a Bizottság nemrégiben nyújtott be a Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB megbízatásának módosításáról az aktuális pénzügyi keret hátralevő részére vonatkozóan. Bízom benne, hogy szilárd és kiegyensúlyozott javaslatnak fogják találni, amely figyelembe veszi a Parlament ajánlásait és aggályait. Célja egyfelől annak megszilárdítása, hogy a külső megbízatás elsősorban azokra a kulcsfontosságú szakpolitikai területekre irányuljon, ahol az EBB bizonyított szakmai hitelességgel rendelkezik - főként az éghajlatváltozásra, a szociális és gazdasági infrastruktúrára, valamint a helyi versenyszféra fejlesztésére -, másrészt pedig több hangsúlyt kíván helyezni az EBB-finanszírozás fejlesztési szempontjaira. Befejezésül szeretném elmondani, hogy nagy várakozással tekintünk azon lehetőség elé, hogy a következő hónapokban itt a Parlamentben és a Tanácsban is sor kerül a javaslat építő jellegű, produktív megvitatására. Reméljük, hogy ismét sikerül első olvasatban megállapodást elérnünk, hogy biztosítsuk egy olyan külső megbízatás folytatódó jogi stabilitását, ami lehetővé teszi, hogy eredményesen és hatékonyan munkálkodjunk az EU külső hitelezési politikai céljainak megvalósításán. Enikő Győri a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményének előadója. - (HU) Tisztelt Képviselőtársaim! A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság a riporthoz megfogalmazott véleményében azt az álláspontot fogalmazta meg, hogy az Európai Beruházási Bank jól vizsgázott válságkezelésből 2008-ban. Mi is várható egy fejlesztési banktól krízis idején? Elsősorban az, hogy likviditásteremtéssel megpróbálja pótolni a kereskedelmi bankok hitelezési tevékenységének a visszaesését. Azt mondhatjuk, hogy az EIB 2008-tól kezdve folyamatosan növelte a kedvező kamatozású hitelek nagyságrendjét, és kötelezettséget vállalt, hogy 2009 és 2010 során is évente 15 milliárd euróval több forrást helyez ki a kis- és középvállalkozások számára. Miért is olyan fontos ez? Természetesen azért, mert ők a legnagyobb munkahelyteremtők, és nekünk jelenleg Európában a foglalkoztatási problémák okozzák a legtöbb gondot. Munkahelyeket kell teremtenünk. Abban is jól vizsgázott a Bank, pontosan ebből a szempontból, hogy hogyan csoportosított át az egyes célterületek között. A Bank jelentős mértékben a kis- és középvállalkozások felé fordult és segítette őket, hogy minél előbb magukra találjanak. A bizottság három olyan területet ajánlana Maystadt elnök úr figyelmébe, ahol szerintünk a Bank működését még hatékonyabbá, átláthatóbbá lehetne tenni. Az első, hogy még inkább forduljon a Bank a válság által leginkább sújtott országok felé, ezzel is növelve az Unió belső kohézióját. A második, hogy a Bank ne csak nagy kereskedelmi bankokkal kössön partnerszerződést a kis- és középvállalkozások finanszírozására, hanem a regionális bankokat, takarékszövetkezeteket is vonja be a partneri körbe, hiszen ezek az intézmények ismerik a legjobban a piacokat. Végül harmadik pontként, szükségesnek tartjuk, hogy a partneri körben levő pénzintézetek az 50%-os EIB teljes finanszírozásból származó nyereség legalább 20%-át legyenek kötelesek átengedni a finanszírozott SME-knek, vagyis többet, mint ahogy azt a jelenlegi szerződések előírják. Összességében tehát azt mondhatjuk, hogy az EIB jól vizsgázott, azóta is élen jár, hogy megfelelő válaszokat adjon a krízisre, de további közös erőfeszítések szükségesek, hogy az Európai Bizottsággal és az Európai Fejlesztési Bankkal, különösen a munkahelyteremtés terén előrelépést érjünk el. Karin Kadenbach a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményének előadója. - (DE) Elnök úr, Rehn úr! A Regionális Fejlesztési Bizottság nevében szeretném kinyilvánítani hálás köszönetünket a jelentésért és megköszönni az előadó munkáját. A bizottság üdvözli az Európai Beruházási Bank (EBB) magas tőkemegfelelési mutatóját. Elégedettek vagyunk azzal, hogy a gazdasági és társadalmi kohézió és konvergencia - és főként az EU kohéziós politikájának konvergenciapillére - megegyezik az EBB alapvető célkitűzésével. Nagyra értékeljük, hogy az EBB 21 milliárd eurót, azaz uniós hitelkihelyezései 41%-át fordította konvergenciaprojektekre, amivel hozzájárult a konvergencia-célkitűzések teljesítéséhez. Szeretném hangsúlyozni továbbá, hogy a Bizottsággal együttműködésben tett lépések hozzáadott értéket képviselnek, és hogy az EBB stratégiája további támogatást és hátteret biztosít a strukturális alapok tevékenységéhez. Jean-Pierre Audy a PPE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr! Szeretném először Önt köszönteni, Maystadt elnök úr, és elmondani, hogy nagy öröm újra találkozni Önnel, hiszen nem is olyan régen magam is egy hasonló jelentésen dolgoztam. Üdvözlöm a biztos urat is, és szeretném elmondani az előadónak, valamint a többi képviselőcsoport előadóinak, hogy fantasztikus munkát végeztek, és szeretném őket is köszönteni. Elnök úr! Sajnálatos, hogy a Tanács székét üresen látom; az EBB ugyanis kormányközi eszköz. Az EBB partnerei a tagállamok. Ismét szeretném kifejezni megelégedésemet, hogy Maystadt elnök úr és kollégái kinyilvánították a Parlament felé, hogy komolyan veszik ezeket a kérdéseket. Elsőként a felügyeletről szeretnék beszélni, ami a szívemhez közel álló kérdés, mivel úgy gondolom, hogy az Európai Beruházási Bank feladatainak természetéből adódóan a banknak prudenciális felügyeletre lenne szüksége. Jelenleg nincs ilyen, mivel nemzetközi szervezetként az EBB nem tartozik a nemzeti ellenőrzési hatóságok hatáskörébe. Benyújtottam egy módosítási javaslatot arról, hogy a remélhetőleg létrehozásra kerülő Európai Bankfelügyeleti Hatóság kapjon hatáskört prudenciális felügyeleti feladatok ellátására. Biztos úr, szeretném, ha Ön is támogatná ezt az ötletet. Úgy hallom, a tagállamok ellenzik. A tagállamok nem fognak tudni hosszú távon feladatokat bízni az EBB-re, sem pedig biztosítani annak prudenciális felügyeletét. Végezetül a beruházásokra és az EBB szerepére szeretnék kitérni. Az Európai Unió nem fordít eleget beruházásokra, és ma már tudjuk, hogy akár a közlekedési hálózatok összeköttetéseiről, energiáról, nagy sebességű vonatokról, autópályákról, egyetemekről, vízügyi, légügyi vagy egészségügyi kérdésekről van szó, többet kell beruháznunk. Ugyanakkor az Európai Beruházási Banknak igaza van: az EBB bank, s mint ilyen, meg kell őriznie AAA minősítését. Ezért azt javasolnám, hogy a 2020-as stratégiában legalább egy 1 trillió eurós célt tűzzünk ki beruházásokra. Erre van lehetőség, de szükség van egy Európai Unión belüli beruházási költségvetésre, és együtt kell működnünk az EBB-vel abban, hogy felhasználunk bizonyos innovatív eszközöket. Azt javaslom, hogy az Európai Unió legyen a bank partnere. Ezzel jobb szinergia alakulna ki az Unió és az említett eszköz között, ami életbevágóan fontos Európa jövője szempontjából. Cătălin Sorin Ivan az S&D képviselőcsoport nevében. - (RO) Szerintem mindannyian egyetértünk abban, hogy az Európai Beruházási Bank egyike a sikeresnek mondható európai projekteknek. Itt szeretnék gratulálni a banknak, hogy válság idején is meg tudta tartani AAA minősítését, ami kiváló eredmény. Más szempontból azonban elmondható, hogy a jelenlegi európai gazdasági helyzet megköveteli, hogy az Európai Beruházási Bank messzemenően vizsgálja felül küldetését. E téren mindössze három fontos szempontot említenék. Először is, a hitelkihelyezéseknek támogatniuk kell az Európa 2020 stratégiát. Másodszor, az EBB-hiteleknek nagyszabású beruházási projekteket kell támogatniuk, hogy az európai gazdaságok működése ismét megindulhasson. Végezetül, az Európai Beruházási Banknak támogatnia kell - és ez módjában is áll - egy sokkal szilárdabb és erőteljesebb európai gazdasági keret létrehozását. Olle Schmidt az ALDE képviselőcsoport nevében. - (SV) Elnök úr, biztos úr, Maystadt úr! Nagyon köszönöm az előadónak ezt az érdekes, kiválóan megírt jelentést. A Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport nevében először szeretnék elismerőleg szólni a bank által végzett kiváló munkáról. Az Európai Beruházási Bank (EBB) gyorsan és céltudatosan lépett fel a pénzügyi válság elsöprő erejű kitörése idején. Amikor a nemzetközi gazdasági válság az Európai Unió gazdaságait is elérte, a bank óriási kihívásokkal szembesült, és bebizonyította, hogy képes kezelni azokat. Bővítette a pénzellátást, és biztosította a hitelkihelyezések mennyiségének jelentős növekedését. Ez mérsékelte a pénzügyi válság elmélyülését, és fontos szerepet játszott abban, hogy egyáltalán beindulhasson valamiféle élénkülés. Amint ma már elhangzott, ki kell emelni, és nem lehet eléggé hangsúlyozni az EBB kiemelkedő szerepét a kis- és középvállalkozások támogatásában. Ezek a beruházások képesek voltak számottevően mérsékelni a válság hatását. A gazdaság motorját természetesen a kisvállalkozások jelentik. Az európai vállalatok 99%-a kisvállalkozás, amelyek összesen 100 millió embert foglalkoztatnak. Sokszor elhangzott, és természetesen rendkívül fontos, hogy az EBB rendelkezik az Európai Unió hosszú távú, fenntartható növekedését biztosító stratégiával: támogatja az olyan zöld fejlesztéseket, többek között a transzeurópai hálózatok projektjeit. Egy jól működő transzeurópai közlekedési hálózat az európai növekedési kezdeményezés legfőbb összetevője; elképzelhető, hogy az izlandi vulkánkitörésből tanultunk valamit. Az EBB munkájának másik fontos eleme az Európában fennálló különbségek kiegyenlítése. Az egész Unió érdekét szolgálja, hogy szilárd, erős gazdasággal rendelkező szomszédjai legyenek. Ezzel összefüggésben az EBB munkája stratégiai szempontból különösen fontosnak tekinthető. A nyitottság, átláthatóság és a csalás elleni küzdelem ugyancsak rendkívül fontos kérdések. A liberális ALDE képviselőcsoport nagy megelégedésére szolgál, hogy az EBB szisztematikusan, évről évre nyomon követi a Parlament ajánlásait. Ezt nagyon jónak tartjuk. Az EBB e téren példát mutathat a többi uniós intézménynek nyitottságból. Végül pedig egy olyan tárgyhoz érkeztem, ami foltot ejt az EBB makulátlan hírnevén. Nagyon kiábrándító, hogy az EBB-ben még mindig ennyire alacsony szintű az esélyegyenlőség. A nők rendkívül csekély mértékben képviseltetik magukat, Maystadt úr, főként az EBB vezető tisztviselői és igazgatói körében, és a teljes munkaerőnek is csak mintegy 20%-át teszik ki. E téren az EBB-nek fejlődnie kell. A 2008 decemberében elkészült sokszínűségi stratégiájában éppen erről olvashatunk. Összességében tehát három jó pontot, és egy kevésbé jó - vagy mondjuk inkább úgy, egy rossz pontot - lehet említeni. Philippe Lamberts a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim, Maystadt úr, tisztelt polgártársak! Olyan bankra van szükségünk, mint az önöké. Különösen szükség van erre manapság, amikor a magánbankok, csak úgy, mint az ipar, bebizonyították, hogy az általános érdekkel ellentétesen járnak el, és már nem töltik be azt a feladatukat, hogy hitellel lássák el a társadalmat. Állami hitelezési eszközökre van szükségünk, és ez európai szinten még inkább igaz. Már csak ezért is úgy gondolom - úgy gondoljuk -, hogy az EBB-nek egy egyre fontosabb szerepet kell magára vállalnia. De milyen legyen ez a szerep, Önök szerint? Természetesen a banknak katalizátornak kell lennie. Egy nyilvános bank, mint az Önöké, nem reagálhat a piac valamennyi igényére, de be kell töltenie a katalizátor szerepét: egy katalizátorét, amely támogatja azt a társadalmi és gazdasági átalakulást, amire szükség van ahhoz, hogy megbirkózhassunk a mai idők két fő kihívásával: nem csak azt kell megtanulnunk ugyanis, hogy hogyan éljünk bolygónk korlátozott fizikai keretei között - ami természetesen az éghajlattal és a kimerülő erőforrásokkal kapcsolatos probléma -, de fel kell nőnünk a társadalmi kohézió egyre nagyobb kihívást jelentő feladatához az Európai Unión belül és az egész földgolyón; Önöknek pedig a fejlesztés terén igen fontos küldetése van. Ezzel összefüggésben engedjék meg, hogy csak egy adatot idézzek. Ha megtekintjük az Önök által 2009-ben finanszírozott energiaberuházásokat, az derül ki, hogy háromnegyedét 19. és 20. századi technológiákra fordították, és csak egynegyedét a megújuló energiaforrásokra. Ezért felszólítom Önt, Maystadt úr - és az EBB-t -, hogy fordítsák meg ezeket az arányokat, és gondoskodjanak arról, hogy 2010-ben és azon túl beruházásaik háromnegyedét - hosszú távon pedig valamennyit - erre az átalakulásra fordítsák. Úgy gondolom, a bank ezzel tölthetné be a katalizátor szerepét. Maystadt úr, Ön már sokszor bizonyult osztályelsőnek; most arra kérjük, gondoskodjon arról, hogy az EBB is osztályelső legyen - globális szinten. Ryszard Czarnecki az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr! Mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Deutsch úrnak kiváló munkájáért. Szerintem a hitelezési tevékenység mértékének a jelentésben említett összegszerű növelése nagyon ambiciózus cél. Valójában úgy látom, hogy az európai adófizetők és európai szavazók szemszögéből nézve egy európai beruházási paktum csak annyiban érdekes, amennyiben kiaknázható pénzügyi "forrásként” szolgál a kis- és középvállalkozások számára. A megemelt pénzügyi kötelezettségvállalás itt dicséretes, hiszen ezen a téren igen jelentősnek tekinthető. A kkv szektor támogatása rendkívül értékes, főként pénzügyi válság idején. Közép- és Kelet-Európa képviseletében, lengyel állampolgárként meg kell mondanom, hogy számunkra rendkívül fontos, hogy a bank támogassa az átalakulást Európának ebben a régiójában, és mérsékelje a fennálló megosztottságot. Annak is örülök, hogy a bank jelentős elkötelezettséget mutat az európai alapokkal való kapcsolódásokat illetően. Ennek ugyancsak közvetett jelentősége van számunkra. Marta Andreasen az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Az EBB által finanszírozott projekteket szemügyre véve döbbenettel látom, hogy milyen nagy arányban szerepelnek bennük nagyvállalatok, és milyen kevés a kkv-k száma, holott elvileg őket kellene segíteni. Miért kellene az olyan cégeknek, mint a General Motors, az Electrolux vagy az Arcelor Mittal igénybe vennie az EBB-t, hacsak nem az általa kínált kedvező hitelfeltételek miatt? És mit tettek ezek a hitelek az európai gazdaságért? Teremtettek munkahelyet? Nem, hanem exportálták őket; vagy olcsóbb európai országokba, vagy pedig teljesen az unión kívülre. Az Electrolux egy példa az EBB sikereire. 250 milliárd eurót kölcsönzött kapacitásfejlesztésre, amiből új gyárakat építettek Lengyelországban, Romániában és Magyarországon. Amint elkészültek a gyárak, a termelést átirányították az Egyesült Királyságból hozzájuk, ami az angliai Spennymoorban 2000 munkahely elvesztését idézte elő. Úgy gondolom tehát, hogy mindannyian egyetértünk abban, hogy az EBB valóban nagyon fontos szerepet játszik Európa gazdaságában, főként, ami a kereskedelmi mérleget illeti: exportálja munkahelyeinket, és importálja a munkanélküliséget. Andreas Mölzer (DE) Elnök úr! Örvendetes azt olvasni az éves jelentésben, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) az igénybe vehető források jelentős növelésével gyorsan reagált a válságra. Különösen fontos, hogy központi prioritásai között maradjon, sőt, ahol csak lehet, bővüljön a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára nyújtott hitelezés. Azt is fontos biztosítani azonban, hogy a szóban forgó vállalkozók valóban megkapják a hiteleket. Az ellenőrzési és felügyeleti rendszer összefüggésében támogatom az Európai Bankfelügyeleti Hatóság megalakítására vonatkozó javaslatot. Ahhoz azonban, hogy a hatóság hatékonyan működjön, a legmesszebbmenő felhatalmazást kell biztosítani számára, és megbízatást kell kapnia arra is, hogy a több ország határain átnyúlóan működő bankokat is ellenőrizze. Ami az Európai Beruházási Bank célkitűzéseit illeti, szeretném, ha a bank több figyelmet fordítana Európán belüli tevékenységeire. Egyrészt a mostani pénzügyi és gazdasági válság közepette égetően szükség van erre, másrészt ez megszüntethetné az érdekeltségi konfliktust az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, illetve az átfedést a két bank munkája között. Seán Kelly (GA) Elnök úr! Egyetértek azokkal a kollégákkal, akik dicsérik az EBB-t kiváló munkájáért. Az EBB-t dicsérve még inkább feltűnik az éles ellentét a magánbankok szemünk láttára kibontakozó, szomorú, zavaros, erkölcstelen történetével: az extravagáns javadalmazási csomagokkal, groteszk prémiumokkal és a szervezetirányítás tökéletes hiányával. Talán azért, mert - mint az elnök úr említette - elszámoltatható a Parlament felé, az EBB ennek tökéletes ellentéte: hasznos és helyes intézkedéseiért, főként a gazdasági válságra adott gyors reagálásáért dicséretet érdemel. Az elnök úr joggal említette, hogy a kkv-kat különös figyelemben és támogatásban részesítik, és úgy tudom, saját hazámban 300 millió eurót juttattak a kkv-knak az EBB-n keresztül. Az a kérdés azonban, hogy ez a pénz eléri-e a kkv-kat, és ha nem, akkor megállapítható-e, hogy miért nem? Van-e valamilyen jogorvoslati lehetősége azoknak a vállalkozásoknak, amelyek annak ellenére elutasításban részesülnek, hogy látszólag jó üzleti tervvel rendelkeznek? Írországban legalábbis szinte mindennapos a cégek bedőlése. A keddi Irish Times is azzal a főcímmel jelent meg, hogy "Az állam 22 millió euróval csökkenti a vállalkozásokat támogató finanszírozást”. Szóval még mindig nem másztunk ki a slamasztikából. Egy másik kérdésem is lenne: nem hivatalos bizonyítékok szerint a magánbankok más tevékenységeik finanszírozására használják az elvileg a kkv-knak járó pénzt. Szeretném tudni, hogy ez igaz-e? Meg lehet-e találni erre a választ, és főként, tehetünk-e valamit itt a Parlamentben, hogy segítsünk feltárni ezeket a tényeket? Jens Geier (DE) Elnök úr, Maystadt úr, Rehn úr! Először szeretnék köszönetet mondani Deutsch úrnak a munkájáért. Ezenkívül szeretném megragadni az alkalmat arra, hogy hangsúlyozzam, milyen jelentőséggel bír az Európai Beruházási Bank (EBB) Európa és az európai polgárok szempontjából, valamint kiemeljem azt a tényt, hogy ezt az egyedülálló intézményt még jobban ki kellene használnunk, főként most, a gazdasági válság idején. A költségvetési ellenőrzés szempontjából - ami modern kifejezéssel élve lefedi az európai programok és intézmények tényleges eredményét és teljesítményét - az EBB mindenképpen magas osztályzatot érdemel, különösen a politikai megbízhatóság terén. Hat fő programján keresztül - amelyek körébe tartoznak többek között a transzeurópai hálózatok, a kis- és középvállalkozások támogatása, vagy az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos kiemelt programok - valódi hozzáadott értéket teremt az európai polgárok számára. Biztos vagyok benne, hogy ez széles körű támogatásban fog részesülni az Európai Parlament részéről. Ez azonban azt is jelenti, hogy a Parlamentnek a jövőben ki kell bővítenie saját felügyeleti eljárásait. Gondolok itt például a beruházási keretre. Végül még egy pontot említenék, ami saját képviselőcsoportom számára különösen fontos, és amit közvetlenül az EBB-nek címzek. Üdvözöljük, hogy az EBB felülvizsgálta az offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos politikáját. Ugyanakkor biztosítékra van szükségünk arról, hogy az EBB források révén realizált bevételek ne szivároghassanak át az ilyen adóparadicsomokba. Ellenkező esetben az EBB kockáztatná jó hírét és azt a magas besorolását, amelyet mostanra elért. Charles Goerens (FR) Elnök úr! Az Európai Beruházási Bank nem csupán bank, hanem egy intézmény. Banki minőségében is szem előtt kell tartania, hogy intézményként funkcionál, és mint intézmény sem feledkezhet meg banki mivoltáról. Ezért egyrészt kénytelen reagálni az Európai Unió követeléseire, de eközben refinanszírozási képességét sem hanyagolhatja el. Ebből a szempontból nincs jogunk arra, hogy szükségtelen kockázatok felvállalására kényszerítsük, főként, ami a fejlődő országokban való beavatkozásokat illeti. Ezért fontos támogatni egy olyan megállapodást egyfelől a tagállamok és az Európai Bizottság, másfelől pedig az Európai Beruházási Bank részéről, amely megadná a lehetőséget, hogy az intézményi adományozók adományokkal avatkozzanak be, miközben az Európai Beruházási Bank saját szerepénél fogva hiteleket biztosíthat. Ezzel az óvintézkedéssel elkerülhetnénk azt a kellemetlen helyzetet, ami néhány évvel ezelőtt kialakult a Világbanknál: egy 50 milliárd eurós adósságot kellett elengednie, amelyet úgysem fizettek volna vissza. Úgy vélem, az Európai Beruházási Bank műveleteiben megnyilvánuló elővigyázatossággal elkerülhetők az ilyen esetek, és megkérem a bankot, hogy fejlessze tovább a fejlődő országokban tett beavatkozásait, mert ott még mindenképpen van mozgástere. Malika Benarab-Attou (FR) Elnök úr, EBB elnök úr! Az EBB 2008. évi jelentésében a Parlament ragaszkodott ahhoz, hogy a bank külső tevékenységei összhangban legyenek az Európai Unió általános célkitűzéseivel. Ezért a jordániai nukleáris erőmű finanszírozására irányuló projekt alapvetően ellentétes az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésével. Idézem: "A világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban az Unió hozzájárul a Föld fenntartható fejlődéséhez”. 2009 februárjában a jordániai hatóságok felkeresték az EBB-t, és a bank támogatását kérték egy nukleáris energiafejlesztési projekthez, amelynek keretében 2016-ra egy nukleáris erőmű felépítését tervezik. Megelégedésemre szolgált, hogy az Önök szolgáltatási részlege biztosított arról, hogy az Európai Beruházási Bank nem tett eleget ennek a kérésnek, mivel azt tekinti feladatának, hogy a szél- és napenergiával kapcsolatos fejlesztésekre irányuló projekteket támogassa Jordániában, amelyek megújuló energiaforrások révén földünk jövőbeli energiaforrásait képviselik. Ugyanezt a hozzáállást fogják tanúsítani másokkal szemben is, akik nukleáris erőmű finanszírozását kérelmezik? Paweł Robert Kowal (PL) Elnök úr! Ukrajna stabilitása minden EU tagállam természetes célkitűzése, részben azért, mert Ukrajna legnagyobb és legfontosabb partnereink egyike. Mi pedig tétlenül nézzük, hogy Ukrajna válságon megy keresztül. Az ukrán költségvetés stabilitása döntő jelentőségű az ország társadalmi és politikai helyzete és egész jövője szempontjából. Minél több segítséget és politikai támogatást adunk Ukrajnának, annál több joggal várhatjuk el Ukrajnától, hogy gazdasági reformokat hajtson végre a szabadpiac érdekében. Az Ukrajnában zajló gazdasági válság nem csak Ukrajnára tartozik, mindannyiunk számára jelentősége van. Ma, Ukrajna nehéz helyzetét látva, egyre nyilvánvalóvá válik, hogy mennyi mindenben tudnánk segíteni. Ezért támogatom az Ukrajnának nyújtandó makrofinanciális támogatást. Úgy vélem, ma azt kell mondanunk, hogy adjunk többet, mivel minél nagyobb támogatást nyújtunk, annál több és ambiciózusabb elvárást támaszthatunk Ukrajnával szemben. Nikolaos Salavrakos (EL) Elnök úr! Nem kétséges, hogy az Európai Beruházási Bank sikeresen működik 52 évvel ezelőtti alapítása óta, főként az Európai Unió célkitűzéseinek elérése és megszilárdítása és a kis- és középvállalkozások finanszírozása terén, amelyek az Európai Unió vállalkozásainak gerincét képezik; azokét a vállalkozásokét is, amelyeket a mostani gazdasági válság során fenn kell tartani az Unió munkahelyeinek és társadalmi nyugalmának megőrzése érdekében. Mint ismeretes, az Unió ma a görög válsággal foglalkozik. Persze, nem tudhatom, hogy a jövő történészei hogyan fogják ezt nevezni: "görög válság”, "pénzügyi válság”, vagy netán "monetáris válság”. De azt tudom, hogy ha ma élne, Galilei nem azt mondaná, hogy a Föld forog, hanem azt, hogy "a Föld száguld”. Az események ugyanis jóval előttünk járnak, és nekünk, az Európai Uniónak utol kell érnünk őket, és megtalálnunk a szükséges megoldásokat. Úgy gondolom, itt mindenki hisz abban, hogy ha zökkenőmentes életet szeretnénk az Unióban, fel kell gyorsítanunk a politikai és gazdasági unió kialakítását. És ha ez így van, úgy vélem, az EBB-nek megvan a szakértelme és az objektív képessége arra, hogy többet tegyen. Azt javaslom tehát - és itt közvetlenül Olli Rehn úrnak szánom szavaimat, akit mérhetetlenül tisztelek azért a megfontoltságért, amellyel kezeli a különböző kérdéseket -, hogy meg kell vizsgálni, van-e lehetőség arra, hogy az EBB a jövőben részt vegyen a tagállamok hitelminősítési besorolásának értékelésében. Hans-Peter Martin (DE) Elnök úr! A korábbi felszólalók teljes joggal hangsúlyozták az Európai Beruházási Bank (EBB) jelentőségét. Kadenbach asszony például megemlítette a bank elengedhetetlenül fontos hozzájárulását a társadalmi konvergenciához. Ezt én szeretném politikai összefüggésbe helyezni. Rendkívüli aggodalommal tapasztaljuk, hogy egyre több országban válnak népszerűvé a szélsőjobboldali politikai pártok. Ennek az az oka, hogy nem úgy működik a társadalmi konvergencia az Európai Unióban, mint ahogyan szeretnénk. Ezek a radikális jobboldaliak gyakran a bárány ruháját magukra öltő farkasok; így tudják elfedni az emberiség iránti cinikus és mély megvetésüket. Végső példám, elnök úr - és tisztában vagyok az Ön politikai érzületeivel - azzal kapcsolatos, amit Mölzer úr tett az imént. Előadott ugyan egy szép kis szöveget, de közben egyik politikai ellenfelét - jómagamat - pszichopatának nevezte. Ilyen kifejezéseket Hitler fasizmusa alatt használtak. Ezek az emberek mindig ezt csinálják; politikai ellenfeleiket szörnyetegnek bélyegzik meg. Szeretném kérni Önt, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket, és szeretném kérni az EBB munkatársait, hogy folytassák a munkát, főként az átláthatóság terén. Munkájukat még átláthatóbbá kell tenniük, mert csak ez a hozzáállás segíthet felvenni a küzdelmet a fasizmus új térhódítása ellen. Sophie Auconie (FR) Elnök úr! Az Európai Beruházási Bank 2008-as jelentésével évfordulót ünnepelünk: az EBB immár 50 éve járul hozzá tevékenyen kontinensünk gazdasági fejlődéséhez. Az Európai Unió bankjaként hosszú lejáratú hiteleket biztosít, amivel döntő szerepet játszik a mostani válság leküzdésében. Tisztelegnünk kell az előtt a gyors reakcióképesség előtt, amit 2008 ősze óta tanúsít. Egyedül 2008-ban a vártnál 10 milliárd euróval többet fizetett ki az EKB. A Parlament Regionális Fejlesztési Bizottsága és Gazdasági és Monetáris Bizottsága tagjaként az engem leginkább érdeklő kérdés az EBB által a kis- és középvállalkozások számára nyújtott támogatás. Számomra rendkívül fontos, hogy folytassuk az olyan kezdeményezések kifejlesztését, mint a JEREMIE. A vállalkozásoknak szüksége van a JEREMIE keretében elérhető saját tőkére, vállalkozói tőkére, garanciákra, hitelekre és technikai segítségnyújtásra. Egy évvel ezelőtt az Auvergne régió indította el ezt a kkv-kat célzó támogatási mechanizmust. E régió saját "euró választókörzetem” része, amit az itt jelenlévő Audy úr is nagyon jól ismer. Értéke 25 millió euró, amiből 18 millió euró az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) származik, és célja a kivállalkozások megsegítése, az innováció támogatása és a válság leküzdésében való részvétel. Örömmel látom ezt az építő jellegű együttműködést az EBB, az Európai Befektetési Alap és a helyi hatóságok között. Maystadt úr, meggyőződésem, hogy ezen az úton kell haladnunk tovább. Thijs Berman Elnök úr! 2008-ban az EU-n belül az EBB gyorsan és helyesen reagált a pénzügyi válságra: tőkeemelést hajtott végre, és az előző évekhez képest csaknem megduplázta a beruházásokat és folyósításokat, elsősorban a kkv-k vonatkozásában. Ami azonban az EBB külső megbízatását illeti, a fejlődő országokban az EBB nem mutatta ugyanezt a sürgető kényszert az ellen-ciklikus fellépésre. Mi több, az EBB jelentősen csökkentette a beruházásokat az AKCS-államokban, Ázsiában és Latin-Amerikában. Az éves jelentés fájdalmasan rávilágít arra, hogy a fejlődő országok számára az EBB válságra adott reakciója nagyon is lassú volt. Nyilvános intézményként az EBB legfőbb feladata a fejlődő országokban nem csupán az intenzív infrastrukturális beruházás. Egy másik, legalább ilyen fontos feladata az, hogy pénzhiány idején tőkét biztosítson, és támogassa a piacokat akkor, amikor a magánbankok vonakodnak ettől. Külső megbízatása keretében az EBB-nek többet kellene fordítania a pénzügyi szolgáltatásokra, és a polgárok és kkv-k számára könnyebben elérhető hiteleket és megtakarítási lehetőségeket kellene kínálnia. Ez eredményez fenntartható növekedést itt és a fejlődő országokban is. Georgios Stavrakakis (EL) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Mielőtt üdvözölném Maystadt elnök urat az Európai Parlamentben és gratulálnék neki az Európai Beruházási Bank sikeréhez és ambiciózus üzleti tervéhez, szeretném kifejezni mély megdöbbenésemet a felett, hogy tegnap Athénban három honfitársam vesztette életét munkahelyén egy gyújtogatásos támadás során. Őszinte részvétem családtagjaiknak. Kétségtelen, hogy a mostani gazdasági válság kihangsúlyozta, hogy mennyire fontos munkát végez az Európai Beruházási Bank. Az EBB extra pénzügyi támogatása lehetővé tette a kölcsönök gyors folyósítását, és elsősorban a hasznos projektek megvédésével és az életrevaló vállalkozások megsegítésével szerepet játszott a reálgazdaság támogatásában ezekben a kivételesen nehéz időkben. Az EBB kulcsszerepet játszott az európai versenyképességi programban. Ennek keretében a JASPERS és a JEREMIE kezdeményezésekkel olyan eszközöket segített elő, amelyekkel a bank még több életbevágó támogatást juttathatott az innovációnak. Az EBB szerepe egyre fontosabbá válik, nem csupán a kohéziós célkitűzések összefüggésében, de az Európa 2020 stratégia megvalósításában is. A bank folyamatosan fejleszti ki a finanszírozási mechanizmus újabb, intelligens eszközeit, és ezek, illetve a közelmúltban kialakított ELENA (European Local Energy Assistance) kezdeményezés várhatóan döntő szerepet játszanak majd a foglalkoztatás növekedésében az olyan fontos ágazatokba történő beruházások révén, mint az energiaellátás fenntarthatósága és biztonsága, amely közvetlenül kihat a helyi gazdasági fejlődésre és polgáraink életszínvonalának javítására. Zigmantas Balčytis (LT) Adamkus elnök úr! Miután Európát elérte a pénzügyi és gazdasági válság, az Európai Beruházási Bank kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára nyújtott támogatása különösen szükségessé vált. Pozitív tényezőnek tartom a bank által 2008-ban hozott döntést arról, hogy az előző évhez képest 42%-kal megnöveli a kkv-knak nyújtott hiteleket, hiszen a kkv-k teszik ki az Európai Unió vállalatainak 99%-át, és több mint 100 millió dolgozót foglalkoztatnak. Mivel még nincs vége a gazdasági válságnak és továbbra is nő a munkanélküliség, biztosítanunk kell, hogy az Európai Beruházási Bank folytassa a kkv-k hitellehetőségeinek bővítését, javítsa a tőkéhez való hozzáférést, és egyszerűsítse a bonyolult bürokratikus szabályokat, hogy a projektek finanszírozása gyorsabbá és eredményesebbé váljon főként azokban a tagállamokban és ágazatokban, amelyek legjobban szenvednek a válságtól. Az említett vállalkozások támogatása mellett fontos, hogy az Európai Beruházási Bank továbbra is kiemelt figyelemben részesítse egy fenntartható, versenyképes és biztonságos energiainfrastruktúra és egy összehangolt közlekedési ágazati infrastruktúra létrehozásának finanszírozását. Proinsias De Rossa Elnök úr! Ha nem lenne Európai Beruházási Bank, akkor éppen most próbálnánk kétségbeesetten létrehozni. Üdvözlöm a javaslatot a hitelösszegek jelentős megemeléséről, és támogatom a bank szerepét az unión kívüli fejlődő országokban. Úgy gondolom azonban, hogy értékes erőforrást vesztegetünk el, ha nem használjuk ki a bank szakértelmét az általánosabb értelemben vett pénzügyi válság kapcsán. Sürgős szükség van a pénzügyi stabilitás európai mechanizmusának megteremtésére. Az európai szocialisták pártja által javasolt vagyonkezelői alap felállításával biztosítanánk, hogy a gátlástalan spekulánsok támadásának kitett tagállamokat az adófizetők közvetlen bevonása nélkül lehessen támogatni, ráadásul ez alacsonyabb kamatkülönbözetet biztosíthatna. Ez egyértelműen bebizonyítaná a piacnak - s főként a gátlástalan spekulánsoknak -, hogy nem fogjuk hagyni, hogy valamelyik tagállamunkat térdre kényszerítsék és tönkretegyék, mint ahogy történik az Görögországban, és valószínűleg történni fog más tagállamokban is, nem utolsósorban saját hazámban, Írországban. Corina Creţu (RO) A válság által sújtott környezetben az Európai Beruházási Banknak sikerült gyorsan prioritásokat váltania a hitelnyújtás terén, hogy támogassa a válság által kiváltott kockázatoknak és a megnövekedett hitelköltségeknek leginkább kitett kis- és középvállalkozásokat. Fontos lenne látni, hogy mennyiben képes a bank társfinanszírozást nyújtani a kelet-európai tagállamokban a strukturális alapokból finanszírozott projektekben, mert - mint Önök is tisztában vannak vele - számos kkv és helyi hatóság ütközik óriási nehézségekbe, amikor megpróbál hozzáférni az európai forrásokhoz, ha nem áll rendelkezésére társfinanszírozás a pénzügyi vagy banki piacon. Úgy gondolom, hogy a gazdasági és társadalmi visszaesés megakadályozása és a kohézió érdekében a banknak azokra az országokra kellene koncentrálni tevékenységeit az elkövetkező időszakban, amelyekre súlyos csapást mért a válság, és nem képesek beindítani gazdaságukat. Az Európai Beruházási Bank különleges szerepet tölt be az EU rendelkezésére álló, a gazdasági növekedés újraindítására szolgáló finanszírozási mechanizmusban. Ezért támogatom azt az javaslatot, hogy az EU, mint jogi személyiség, a tagállamokkal együtt legyen a bank részvényese, ezzel is erősítve az együttműködést. Elnök Fél percre megadom a szót Mölzer úrnak, aki úgy érzi, az egyik képviselő az ő személyére célzott a felszólalásában. Andreas Mölzer (DE) Elnök úr! Az Eljárási Szabályzat 151. szabálya értelmében személyes nyilatkozatot szeretnék tenni a Martin úr felszólalásában ellenem elhangzott súlyos gyanúsításokkal kapcsolatban. Szeretném leszögezni, hogy teljesen elhatárolom magam a szóban forgó parlamenti képviselőtől. Politikai hozzáállása abból áll, hogy sértegeti a kollégáit és sértegeti az egész Parlamentet a médiában, és lustasággal, semmittevéssel, inkompetenciával vádolja a Parlament tisztviselőit. Nem vagyok hajlandó olyan emberrel tárgyalni, aki titkosszolgálati módszereket - kulcslyuk-kamerákat, minikamerákat és egyéb titkosszolgálati eszközöket - használ fel arra, hogy mások után kémkedjen. Ma sem beszéltem hozzá, máskor sem fogok. Egy ilyen emberrel nem óhajtok tárgyalni. Visszautasítom Martin úr állításait, amiket szerintem vissza kellene vonnia. Elnök Mölzer úr, az Ön szavait tehát a mai ülés szó szerinti jegyzőkönyvében rögzítették. Petru Constantin Luhan (RO) Felszólalásomat azzal kell kezdenem, hogy gratuláljak az Európai Beruházási Banknak a közösségi célok elérésére irányuló erőfeszítéseiért. Ez az intézmény eddig is és ezután is kulcsszerepet fog játszani a mai pénzügyi és gazdasági válság idején. A strukturális és kohéziós alapokból számottevő támogatás jut a bank egyik fő célkitűzésének, a konvergencia-célkitűzésnek. 21 milliárd eurót, vagyis az EBB Európai Unión belüli összes hitelkihelyezésének mintegy 41%-át fordították az e célt szolgáló projektekre. Szerintem addig nem lehet fejleszteni a szegényebb régiókat, amíg az Unió valamennyi állampolgárára vonatkozó közös normák alapján nem jön létre az elérhetőséget biztosító infrastruktúra, illetve a helyes társadalmi és oktatási infrastruktúra. Ezért arra szeretném kérni az Európai Beruházási Bankot, hogy folytassa egyrészt a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítására irányuló intézkedéseit az Európai Unióban, másrészt a pénzügyi válság legyőzése érdekében tett intézkedéseit azzal, hogy növeli... (Az elnök félbeszakítja a felszólalót) George Sabin Cutaş (RO) Az Európai Beruházási Bank nagyon fontos szerepet játszik az Európai Unió konvergenciájának növelésében, ami életbevágóan fontos hozzájárulás a beruházásokat - s főként az állami infrastruktúrát - sújtó gazdasági recesszió idején. Úgy vélem, az EBB gyakorlatilag azonnal reagált a válság által támasztott kihívásokra, többek között azzal, hogy Romániának csaknem 1,5 milliárd euró összegben biztosított finanszírozást 2009-re. Ezek a hitelek is rávilágítanak, hogy milyen sokoldalú módon vesz részt a bank az utócsatlakozási időszakban a fejlettségbeli különbségek áthidalásának felgyorsításában. Amint képviselőtársaim rámutattak, a hitelek jelentős része a kkv-k támogatását szolgálja. Úgy gondolom, kulcsszerepet játszhat az európai gazdaság fellendítésében és a munkanélküliség elleni küzdelemben, ha könnyebb hozzáférést biztosítunk a tőkéhez az ilyen vállalkozások számára. E tekintetben hasznos lenne, ha minden évben értékelést hajtanának végre a szóban forgó hitelek elérhetőségéről és eredményességéről, ami biztosítaná a hitelek végső céljának átláthatóságát és javítaná az adminisztrációs folyamatot. Laima Liucija Andrikien Elnök úr! elismerőleg kell szólnunk arról a fontos szerepről, amelyet az Európai Beruházási Bank játszik gazdaságaink helyreállításában ezekben a nehéz időkben, amin a legtöbben ma keresztülmegyünk. Ezt hazám, Litvánia példája is szemlélteti. Az EBB szerepet játszik a nemzeti ösztönző csomagokban, főként azáltal, hogy növeli a kis- és középvállalkozások számára nyújtott finanszírozást, de azáltal is, hogy növeli a megújuló energiaforrásokkal és közlekedéssel kapcsolatos projektek finanszírozását. Ezzel együtt szeretném sürgetni az európai kormányokat, hogy jelentősebb hitelnyújtási kapacitással lássák el az EBB-t szomszédjaink támogatására, különösen keleten, ahol ugyancsak szenvednek a válság következményeitől, és nagy szükségük lenne hitelekre és beruházásokra. Különösen szükség lenne beruházásokra az olyan ágazatokban, mint például a közlekedés, a környezet, és nem utolsósorban az energia. Ez utóbbi különösen fontos, tekintve az energia-infrastruktúra problémáit, amelyek... (Az elnök félbeszakítja a felszólalót) Andrzej Grzyb (PL) Elnök úr! Én is szeretnék csatlakozni a sok dicsérethez és köszönethez, amelyben Maystadt úr és az Európai Beruházási Bank, illetve a jelentéskészítő Deutsch úr részesült. A vita során két célkitűzés körvonalazódott ki: az első a fejlődés, a második a stabilitás, vagy fordítva - a sorrend nem fontos. Az Európai Unióban és tagállamaiban a kohézió terén szükséges fejlődésre gondolunk elsősorban. Itt főként a kis- és középvállalkozások szektorának finanszírozásában való szerepet szeretném kihangsúlyozni. Már a lisszaboni menetrendben kimondtuk, hogy a kis- és középvállalkozási szektor, valamint regionális együttműködés nélkül nem lehetséges a kohézió megteremtése. Az Európai Unióval határos európai országokban, azaz a keleti partnerség országaiban az Európai Beruházási Bank segítsége nélkül - mint Kowal úr és Andrikiené asszony is rámutatott - nem lehet... (Az elnök félbeszakítja a felszólalót) Paul Rübig (DE) Elnök úr, Maystadt úr! Szeretném tudni, hogy hogyan hatnak a bankra a Bázel III-mal, és főként az Európai Befektetési Alappal (EBA) kapcsolatos tanácskozások. Úgy gondolja, megfelelő hitelképességgel rendelkezünk ahhoz, hogy tényleges támogatást nyújtsunk a gazdasági válság idején, vagy inkább úgy véli, javítanunk kell hitelképességünkön? Milyen lehetőségeket lát arra, hogy a jövőben több kockázati tőkét állítsanak rendelkezésre a mostanihoz hasonló válságok esetén? Az EBA-támogatás nehéz időkben óriási jelentőségű lehet a kis- és középvállalkozások számára. Szeretném megköszönni az Európai Beruházási Banknak (EBB) a sikeres együttműködést az EBA-val, illetve azt, hogy hatalmas előrelépést tett a kis- és középvállalkozások és mindenekfelett a transzeurópai hálózatok előtérbe állítása ügyében. Philippe Maystadt az Európai Befektetési Bank elnöke. - (FR) Elnök úr! Szeretnék a hozzászólóknak köszönetet mondani észrevételeikért. Néhány felvetett kérdés természetesen részletesebb megvitatást érdemel. Itt csupán néhány választ tudok adni, és különbséget teszek a működési prioritásainkkal kapcsolatos kérdések között, és azok között, amelyek inkább a felügyeletről és irányításról szólnak. Ami működési prioritásainkat illeti, az egyik prioritásra többen is felfigyeltek Önök közül: ez a kis- és középvállalkozásoknak nyújtandó támogatás. Győri asszony és Schmidt úr ezt különösen kiemelték. Úgy vélem, teljesen igazuk van abban, hogy hangsúlyozzák a kkv-k támogatásának jelentőségét. Minden bizonnyal Önök is tudják, hogy 2008-ban új hitelterméket vezettünk be a bankok számára a kis- és középvállalkozások számára nyújtandó hitelekhez, amivel az általunk kölcsönzött források felhasználása eredményesebben ellenőrizhető. Ezért elmondhatom Önöknek, hogy 2008 utolsó negyedéve és 2009 vége között 21 milliárd euró összegben írtunk alá hiteleket, amiből 16 milliárd euró ténylegesen felhasználásra került. Az elmúlt év végén ezeknek a forrásoknak több mint 90%-át tették ki a ténylegesen kis- és középvállalkozások számára biztosított hitelkihelyezések. Így azt gondolom, számottevő támogatást tudunk ily módon nyújtani kereskedelmi bankokon keresztül, és - amint Győri asszony is hangsúlyozta - nem csupán hagyományos kereskedelmi bankok közvetítésével, hanem regionális bankok és takarékszövetkezetek bevonásával. Diverzifikáltuk közvetítőink körét. Együttes fellépések alkalmával szoros együttműködést próbálunk megvalósítani leányvállalatunkkal, az Európai Befektetési Alappal, miután az Alap garanciát tud nyújtani a kkv-k számára nyújtott hitelportfóliókra. Auconie asszony nagyon konkrét példát hozott fel erre a részvételre, és hálás vagyok támogatásáért ebben a kérdésben. A második működési prioritás, ami kiváltotta az Önök érdeklődését, természetesen a konvergencia. Megerősíthetem, hogy az Európai Beruházási Bank arra törekszik, hogy tovább bővítse tevékenységét az úgynevezett konvergenciarégiókban. Önök is látni fogják, hogy 2009-ben hiteleink volumene nagyobb mértékben növekedett az új tagállamokban, mint a régiekben. Ez része annak a határozott erőfeszítésnek, amellyel igyekszünk csökkenteni a tagállamok közötti szakadékot, s ez valóban a konvergencia megteremtésére irányuló törekvést tükrözi. Ezzel összefüggésben Kadenbach asszony és Czarnecki úr fejezte ki leghangsúlyosabban, hogy mennyire fontos a Bizottsággal való jó együttműködés a strukturális alapok felhasználásával kapcsolatban, és mondhatom, ez valóban így van. Ezen túlmenően, a Bizottsággal közösen véglegesítettünk néhány közös programot: Ilyen a JASPERS, ami a strukturális alapokból esetlegesen támogatásra jogosult projektek előkészítéséhez nyújt műszaki támogatást; a JEREMIE, ami a strukturális alapok rulírozó jellegű finanszírozási eszközzé történő átalakítását célzó, eredeti ötlet (ugyanazon összegek többszöri felhasználását teszi lehetővé); végül pedig a JESSICA, ami a városrehabilitáció területének finanszírozását kívánja biztosítani - az előzőhöz hasonlóan - a strukturális alapokból. A harmadik prioritási terület az energia és az éghajlatváltozás elleni küzdelem. Talán lesz módunk ezt részletesebben megvitatni, de biztosíthatom Önöket arról, hogy az európai szinten elfogadott stratégiával összhangban az a cél, hogy nagyobb hangsúlyt fektessünk a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra. Lambert úr számokat idézett a 2002-2008 közötti időszakra vonatkozóan, de az ennél frissebb adatok - főként a 2009. évi adatok - azt mutatják, hogy az arányok megfordítása folyamatban van, hiszen 2009-ben több mint 4 milliárd eurót fordítottunk a megújuló energiaforrásokra irányuló projektek finanszírozására, ami villamosenergia-termelés finanszírozására fordított forrásainknak több mint 70%-át teszi ki. Más szóval az a szándékunk, hogy az arányokat úgy alakítsuk át, hogy több forrást juttassunk a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra, és itt szeretnék köszönetet mondani Stavrakakis úrnak, aki felszólalásában megemlítette az ELENA programot, ami egy másik közös programunk a Bizottsággal, és az energiahatékonyság területén kíván műszaki támogatást biztosítani. Továbbra is az energiánál maradva, szeretném elmondani Benarab-Attou asszonynak, hogy a szakpolitikák kombinációja tekintetében tiszteletben tartjuk az egyes tagállamok választását. Ha tehát egy tagállam nukleáris energia használata mellett dönt, nem az EBB tiszte, hogy ez ellen fellépjen. Ugyanakkor megerősíthetem, hogy Jordánia esetében kizárólag a megújuló energiaforrások finanszírozásáról van szó. Rövidre fogva beszédemet, szeretnék még néhány kérdést érinteni a felügyelettel és az irányítással kapcsolatban. A felügyelet kérdésében Audy úr emelt szót, aki tisztában van a helyzetünkkel; teljesen nyitottak vagyunk: már jelenleg is nagymértékben felügyel bennünket egy független ellenőrzési bizottság, az Európai Számvevőszék (az európai költségvetés felhasználása tekintetében), az OLAF és az európai ombudsman. Szerintem máris az egyik leginkább felügyelt nemzetközi pénzintézet vagyunk. Ezzel együtt azonban elismerem, hogy hasznos lehetne egy bankfelügyelet, ezért teljesen nyitottak vagyunk az e kérdés kapcsán felmerülő javaslatokra, főként az új Európai Bankfelügyeleti Hatóságon keresztül. A Bázel III-mal kapcsolatban csak annyit mondanék Rübig úrnak, hogy szorosan figyelemmel kísérjük a munkát. Még túl korai lenne véleményt mondani ennek lehetséges hatásáról, hiszen a Bázel III-mal kapcsolatban még csak a konzultációs fázisban tartunk, és nem történt döntés a konkrét paraméterekről. Ami az offshore pénzügyi központokat illeti, szeretném elmondani Geier úrnak, hogy ez a kérdés nagyon érdekel bennünket. Ha kívánja, bővebben elmagyarázhatjuk az ezzel kapcsolatos álláspontunkat, de a lényeg természetesen az, hogy igyekszünk megakadályozni az offshore pénzügyi központokon keresztül történő adóelkerülést. Végül a Schmidt úr által felvetett konkrét kérdésre térnék ki. Igaza van, van mit fejlődnünk a nemek közötti egyenlőség területén. Az általa említett számok csak a vezetőségre vonatkoznak. Való igaz, hogy túl kevés a nő az EBB vezetőségében. Bevezettünk egy cselekvési tervet, és reméljük, hogy a következő néhány évben sikerül orvosolnunk ezt a helyzetet, de mindenképp szeretném biztosítani arról, hogy eziránt valóban elköteleztük magunkat; korrigálni akarjuk ezt a helyzetet, ami - a dolgok jelenlegi állása szerint - valóban elfogadhatatlan. Olli Rehn Bizottság. - (FI) Elnök úr, tisztelt képviselőtársak! Köszönöm Önöknek ezt a rendkívül professzionális és konstruktív vitát, és köszönöm Deutsch úrnak ezt a kiváló jelentést. Ebben a témában három dologra szeretnék kitérni. Először is, meg vagyok győződve arról, hogy ez a vita és a jelentés szilárd alapot képez az Európai Beruházási Bank külső megbízatásának késedelem nélküli elfogadásához. Fontos, hogy biztosíthassuk az EU közös célkitűzéseinek tényleges megvalósítását a külpolitika és a beruházási együttműködés terén. Másodszor, az Európai Beruházási Bank az Európai Bizottság létfontosságú partnere, különösen az Európa 2020 céljaira való tekintettel, főként a fenntartható növekedés és foglalkoztatottság terén. Az infrastruktúra, innováció és kisvállalkozások fejlődésének kulcsa az EBB kezében van; ebben a tekintetben szoros és zökkenőmentes közöttünk az együttműködés. Sokan utaltak Önök közül - joggal - a görögországi helyzetre. Tegnap küldtem részvétnyilvánítást a Bizottság nevében az athéni zavargások során életüket vesztett áldozatok rokonainak és barátainak. A heves vita a demokrácia tulajdonsága, de az erőszakot soha nem szabad elfogadni, és szigorúan gátat kell szabni az ilyen viselkedésnek. A Bizottság aktívan részt vesz a görög gazdaság stabilizációs programjának kialakításában és egy masszív pénzügyi mentőcsomag bevezetésében az euróövezet pénzügyi stabilitásának támogatása és a görög gazdaság stabilitásának biztosítása érdekében. Az elmúlt hét végén nyújtottunk be javaslatot az eurócsoportnak egy nagyszabású, összesen 110 milliárd eurós pénzügyi mentőcsomagról és stabilizációs programról. Az eurócsoport pénzügyminiszterei vasárnap hozták meg döntésüket a Bizottság, az EKB és az IMF javaslatára hivatkozva. Nehéz, de egyszersmind szükséges és felelősségteljes döntést hoztak. Most az a legfontosabb, hogy a nemzeti parlamentek is hamarosan véglegesítsék döntésüket. A magam részéről bízom benne, hogy valamennyien támogatni fognak e cél elérése érdekében. Itt nem csupán Görögország, hanem az egész eurózóna gazdaságának stabilitásáról van szó. Életbevágóan fontos most megfékezni a görögországi bozóttüzet, mielőtt olyan erdőtűzzé válna, amely egész Európára átterjed. Tudom, hogy meg tudjuk csinálni, de ehhez felelősségteljesen kell cselekednünk. Ez most nem a népszerűségi szavazatok begyűjtésének az ideje, hanem a felelős, eltökélt fellépésé. Az euró nem csupán egy technikai berendezkedés, hanem az Európai Unió talán legfontosabb, közös politikai projektje. Tamás Deutsch előadó. - (HU) Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Maystadt elnök úr! Rehn biztos úr! Engedjék meg, hogy én magam is megköszönjem képviselőtársaimnak, elnök úrnak, biztos úrnak ezt az értékes vitát. Három megjegyzést engedjenek meg így a több hónap óta tartó alapos és szerintem értékes előkészítő munka végén, a mai szavazást megelőzően. Ahogy Montecuccoli fogalmazott több száz esztendővel ezelőtt, a sikeres háborúhoz, a háború sikeres megvívásához pénz, pénz és pénz kell. Nyilvánvaló, hogy a mindannyiunkat érintő gazdasági problémák megoldásához munkahelyteremtésre, munkahelyteremtésre és munkahelyteremtésre van szükség. Fontos, hogy az Európai Beruházási Bank eddig is ezt a célkitűzést szem előtt tartotta, s a mai vita is megerősíthet mindenkit abban, hogy továbbra is partnere lesz mind az Európai Parlamentnek, mind pedig a Bizottságnak, a Tanácsnak ezekben a törekvésekben. Fontosnak érzem azokat a képviselői észrevételeket, amelyek a válság érintette uniós tagországok felé forduló nagyobb beruházási banki figyelmet szorgalmazzák. Azt gondolom, hogy itt is nyitott kapukat döngetünk. És végül, de nem utolsó sorban az Európai Beruházási Bank Unión kívüli hitelezési politikájával kapcsolatos felhatalmazás tekintetében én fontosnak érzem azokat az észrevételeket, amelyek most hangot kaptak itt a plenáris vitán is, amely észrevételek az Unióval határos európai országok
{'language': 'hu'}