Radikalni nacionalizam u Rusiji
Radikalni nacionalizam u Rusiji odnosi se na ekstremno nacionalističke pokrete, skupine ili organizacije krajnje desnice ili krajnje ljevice u Ruskoj Federaciji. Sam pojam "nacionalist" je u Rusiji sinonim za radikalni nacionalizam. Ipak, često se miješa sa fašizmom u toj državi: iako ne odgovara formalnim definicijama fašizma, zajedničke su im spone šovinizam i ksenofobija. U drugim pogledima, njihova stajališta se razlikuju. Pojedini pokreti drže političko stajalište da država mora biti instrument nacionalizma (npr. Eduard Limonov i njegova Nacional-boljševička stranka), dok drugi (npr. Rusko nacionalno jedinstvo) posežu za osvetničkim taktikama protiv navodnih "neprijatelja Rusije" bez da ulaze u politiku.  

Historijski, preteća ovakvim tendencijama bili su crnostotinaši u imperijalnoj Rusiji. Moderne antisemitske, rasističke i neofašističke organizacije uključuju Pamjat, Rusku nacional-socijalističku partiju i druge. Pojedini ekstremni nacionalisti, kao što su Aleksandar Dugin, zagovaraju ruski ekspanzionizam, euroazijske vrijednosti i razne teorije zavjere.

1997., moskovski antifašistički centar je procijenio da postoji 40 nacional-ekstremističkih skupina u Ruskoj Federaciji. Isti izvor naveo je i 35 ekstremističkih novina, od kojih je najveća Zavtra. Ovakvi pokreti su se ukorijenili u toj državi. Velik doprinos antiliberalnim i antimodernim nacionalističkim pokretima dala je upravo ruska pravoslavna crkva.

Tijekom vladavine Vladimira Putina, ruska politika je prešla iz spoja oligarhije, demokracije i anarhije u režim autokracije sa nekim fašističkim obilježjima, i od napora da imitira Zapad u verbalnu agresivnost prema SAD i naporima da se osigura ruska dominacija nad bivšim imperijalnim prostorom. Pojedini akademičari su optužili Putina da je isto tako ohrabrivao radikalne nacionaliste, poglavito tijekom krimske krize kada je u govoru 18.3. 2014. optužio "zapadne sile" da "stvaraju probleme" uz pomoć domaćih petokolonaša, "neskladne skupine sastavljene od nacionalnih izdajica", dok su drugi smatrali da je radikalne nacionaliste samo htio uključiti u širi nacionalni konsenzus koji je htio izgraditi. Donald Jensen je upozorio da je Kremlj 2014.-2015. odlučio iskoristiti radikalne nacionaliste kako bi izvršio mobilizaciju stanovništva tijekom krimske krize, ali da bi takvi podvizi mogli izmaći kontroli.

Izvori

Literatura 
Naučne publikacije i žurnali
 
 
  
 
 

Knjige
 
 
  

Ostalo

Eksterni linkovi 
 SOVA website posvećen praćenju nacional-rasističkih tendencija u Ruskoj Federaciji
 Što stoji iza neonacističkih pogroma u Moskvi? tportal, 23.12. 2010.

Ruski nacionalizam
Ekstremna desnica