Realni plin
Realni plin, za razliku od idealnog plina, ima svojstva koja se ne mogu objasniti s jednadžbom stanja idealnog plina. Da bi se razumjelo ponašanje realnog plina, treba uzeti u obzir i slijedeće osobine:
stišljivost plina ili kompresibilnost
promjenjivi toplinski kapacitet
Van der Waalsove sile
problematika s razdvajanjem molekula i kemijskim reakcijama gdje se mijenja sastav plina
Za većinu primjena, kada je potrebna detaljna analiza, može se koristiti jednadžba stanja idealnog plina, s razumnom točnošću. S druge strane, modele realnih plinova, treba koristiti kada su plinovi u blizini točke kondenzacije i blizu kritičnih točki, kod visokih tlakova i u ostalim rjeđim slučajevima.

Modeli

Van der Waalsov model
Van der Waalsova jednadžba stanja za realne plinove se često uzima u obzir molarna težina i molarni volumen:

gdje je: p – tlak, T – temperatura, R– univerzalna plinska konstanta, Vm – molarni volumen, a i b su parametri koji se određuju empirijski za svaki plin, ali se ponekad mogu procijeniti uz pomoć kritične temperature (Tc) i kritičnog tlaka (Pc), koristeći slijedeće odnose:

Redlich-Kwongov model
Redlich-Kwongova jednadžba je naredna jednadžba s dva parametra, koja se koristi za opisivanje realnih plinova. Ona je gotovo uvijek točnija od Van der Waalsove jednadžbe, a često je točnija i od jednadžbi s više od dva parametra. Ona glasi:

gdje su a i b dva empirijska parametra koja nisu jednaka parametrima u Van der Waalsovoj jednadžbi.

Berthelotov model i modificirani Berthelotov model
Berthelotova jednadžba se vrlo rijetko koristi: 

ali modificirani oblik te jednadžbe je puno točniji:

Dietericijev model
To je dobar model ako treba uzeti u obzir ovisnost o temperaturi:

Clausiusov model
Clausiusova jednadžba je jednostavna jednadžba s tri parametra za opis realnih plinova: 

gdje je:

Virialijev model
Virialijeva jednadžba se izvodi iz postupka narušavanja reda statističke mehanike: 

ili na drugi način:

gdje su: A, B, C, A′, B′, i C′ konstante ovisne o temperaturi.

Peng-Robinsonov model
Peng-Robinsonova jednadžba je interesantna i korisna, jer se može iskoristiti za opisivanje nekih tekućina i realnih plinova:

Wohlov model
Wohlova jednadžba se koristi za kritične vrijednosti, i korisna je kada konstante za realne plinove nisu dostupne: 

gdje je:

Beattie-Bridgemanov model
Jednadžba glasi:

gdje je: d molarna gustoća, i a, b, c, A i B su empirijski parametri.

Benedict-Webb-Rubinov model
Benedict-Webb-Rubinova jednadžba glasi: 

gdje je d molarna gustoća, i a, b, c, A, B, C, α, and γ su empirijske konstante.

Izvori 

Termodinamika
Plinski zakoni