Biodinamička poljoprivreda
Biodinamička poljoprivreda ili biološko-dinamička poljoprivreda  je vid poljoprivrede temeljen na idejama Rudolfa Steinera.

Biodinamička poljoprivreda začeta je nizom predavanja održanim 1924. na imanju Schloss u Koberwitzu, u tadašnjoj  Njemačkoj, u današnjoj Poljskoj.  Utemeljitelj antropozofije ova predavanja održao je poljoprivrednicima, članovima antropozofskog društva.

Načela 
Osnovna Steinerova teza je postojanje „životne snage“ u poljoprivrednim kulturama i tlu, kao i u mineralima i kemijskim elementima, koji utječu na živa bića. Čovjek putem ovako uzgojene hrane u organizam unosi „kozmičke sile“ koje imaju svoje djelovanje na biljke i životinje. Zvijezde navodno imaju svoje međudjelovanje  na Zemlju i na pojave na zemlji posredno preko planeta.

Steiner opisuje specifične načine gnojidbe, koji trebaju potaknuti ispravnu vezu kozmičkog i hranidbenog. Iako se navedene „snage“ i „sile“ ne mogu znanstveno utvrditi ni izmjeriti,
 biodinamička poljoprivreda,  je pozitivno  prihvaćena u praksi, kao poseban oblik ekološke poljoprivrede. Rudolf  Steiner je smatrao da je  hranjivost živežnih namirnica u padu, tvrdeći da  mineralna gnojiva i pesticidi „oduzimaju životnost bilju.“ 
Na ovom predavanju dane su upute za izradu biodinamičkih pripravaka, koje su kasnije razvijali i primjenjivali naprije sami antropozofi, a kasnije i svi ostali. Ovi pripravci, namijenjeni uglavnom gnojidbi i zaštiti od nametnika, izrađuju se od isključivo prirodnih materijala i imaju specifičan način izrade.

Uskoro nakon ovih predavanja u Koberwitzu je osnovana skupina pod nazivom Pokusni krug antropozofskih poljoprivrednika, za ispitivanje zacrtanih smjernica i  načela. Savez Demeter je udruga osnovana 1928., koja izdaje licence  za farme i proizvode koji slijede biodinamičku metodu.  
Nekoliko godina nakon kobervickog tečaja biološko-dinamički pokret počeo se širiti i izvan Njemačke u ostale europske zemlje, i u ostatak svijeta.

Njemački antropozofi Maria Thun i Matthias K. Thun, čitavu su drugu polovicu dvadesetog stoljeća razvijali i istraživali osnovne postavke biološko dinamičke poljoprivrede. Pokusno su vršili  sjetvu i sadnju u vremenskom skladu sa kretanjima i pozicijama zvijezda u odnosu na planete.  Na ovaj način su  uspostavili određene zakonitosti. Proučavali su hranjivost, okus te kakvoću hrane. Dalje su razvili i konkretno ispitali Steinerovu tvrdnju o utjecaju nebeskih tijela na pojedine dijelove biljke. Na temelju dobivenih rezultata svake se godine objavljuje  sjetveni kalendar, sa raznim uputama za sve grane poljoprivrede, osobito za pogodno  vrijeme sjetve i sadnje.

Biodinamičko gospodarstvo funkcionira kao zaseban samodostatan organizam. Biodinamičke proizvode certificira Demeter; postoje i druge licence, ali ih može certificirati i bilo koja organizacija za certificiranje ekoloških proizvoda.

Biološko-dinamička poljoprivreda u Hrvatskoj 
Sredinom devedesetih djelovalo je društvo s namjerom njegovanja biodinamičke poljoprivrede, koje je kasnije preraslo u istoimenu udrugu za ekološku poljoprivredu i razvitak sela. 
U Čakovcu od 1. rujna 2001. godine djeluje društvo za biodinamičko gospodarjenje Čakovec, prvo biodinamičko društvo na području Hrvatske, a od 2005. godine i još jedno. Početkom 2011. godine registrirano je društvo  - udruga za istraživanje, promicanje i razvoj biodinamičke poljoprivrede. 
Jedan je centar osnovan 2008. godine u Donjem Kraljevcu. Osnovni cilj je organizacija predavanja, radionica i seminara iz svih područja Steinerovog djelovanja pa i biološko-dinamičke poljoprivrede.

Povezano 
 Sekem

Izvori

Literatura 
Rudolf Steiner, Poljoprivredni tečaj:Duhovnoznanstvene osnove za napredak poljoprivrede: osam predavanja, uvodni govor i razgovori održani u Koberwitzu kraj Breslaua od 7. do 16. lipnja 1924. i predavanje održano 20. lipnja 1924. Zagreb:Antropozofsko društvo „Marija Sofija“:AGM, 2001. 
Mjesečev sjetveni kalendar 2006, Duga plus, Čakovec 2005.
Sjetveni priručnik Marie Thun, Ajda Zagreb d.o.o., Vrbovec 2012.

Vanjske veze 
 Sjetveni kalendar na Živiselo.com
 Živa zemlja  
 Sjetveni kalendar Marie Thun

Poljoprivreda
Ekologija