Paloci
Paloci − () su etnička grupa Mađara koja je prvobitno, po naseljavanju u Panonsku niziju živela u severnim delovima Mađarske, u oblasti Felfeld ().

Geografija 
Zemlja Paloca se prostirala od Matre (), planinskog venca na severu Mađarske, i Buka (), okolina gradova Hont (), Nograd (), Heveš (), Boršod () i Gemer () pa na jugu do grada Mako () na jugoistoku Mađarske, otprilike pedesetak naselja je u pitanju. Najveći gradovi gde žive Paloci su:

 Ipoljšag − ()
 Rimasombat − ()
 Tornalja − ()
 Filek − ()
 Eger − ()
 Miškolc − ()
 Đenđeš − ()

Istorija 
Paloci se prvi put spominju u ruskim hronikama iz 9. veka, i to kao Paloc − Kuni koji su ostali u okolini Kijeva prilikom mađarskog naseljavanja karpatskog basena. U toku 11. i 12. veka u mađarskim dokumentima se spominju Kuni koje su Rusi nazivali Poloveci. Takođe je nešto Paloca živelo i na teritoriji današnje Moldavije, ali su se vremenom preselili na današnja staništa.

Paloci se prvi put zvanično spominju 1683. godine. Glavni razlog tome je što se nikad nisu priznavali ili opredeljivali kao posebna grupa već su se utopili u mađarsku većinu. Brojnost Paloca je približno oko 500.000, velika većina se danas smatra etničkim Mađarima.

Barke
Za Barke () se pretpostavlja da su jedini sačuvani originalni ostatak Paloca koji su došli u Panonsku niziju u 9. veku. Oni, iako ih je mali broj, još čuvaju svoju tradiciju. Žive u okolini Ozda () i Rima−Hangonj () i Hodoš () potoka u Mađarskoj. Njihovo ime se prvi put pominje 1833. godine u ovom obliku. Barke su katoličke veroispovesti.

Kultura i običaji 

Paloci su podeljeni u dve grupe, istočne i zapadne i ta podela se ogleda u različitoj narodnoj nošnji, običajima i narodnim igrama. Razlog ove podele je jak uticaj slovačke kulture na zapadne Paloce, naročito tokom 17. i 18. veka.

Što se jezika tiče Paloci su podeljeni u sedam različitih grupa; imaju sedam različitih govornih karakteristika. 

Glavni izvor prihoda im je bilo pravljenje meda (pčelarstvo), rakije (mađ: pálinka) i pekmeza. Od stoke su imali poludivlje životinje, koje su držali na slobodnoj ispaši i čak su i u prvoj polovini 20. veka koristili volove za vuču i obradu zemljišta.

U uzgoju kultivisanih biljaka, žitarica i voća, Paloci su uvek puno pažnje posvećivali tradiciji i samo su u tačno određenim danima obrađivali (sadili, brali, sekli, žnjeli) zemlju.

Veliki uticaj na Paloce je imala njihova predhrišćanska vera i tradicija (donesena iz azijskih stepa), koja je bila puna duhova, veštica, vampira i koju su prilagodili savremenoj hrišćanskoj religiji.

Vidi još
 Sekelji
 Oseti
 Alani
 Hajdu (Mađari)
 Mađari
 Kumani
 Jasi

Reference

Publikacije 
 Mađarski leksikon-palócok
 Dallos István (író) 1935: A nyitravidéki palócok. In: Nyitrai írók könyve. Nitra, 151 nn.
 Györffy György, 1968: A palócok eredete, a palóc etnikum kialakulása. In: A magyarság keleti elemei.

Spoljašnje veze 

 A Palócok  – Nograd.net
 Palócok – Sulinet.hu
 Genetika Paloca

Turkijski narodi
Etničke grupe Mađarske
Mađari