Ulica Tošin bunar
Ulica Tošin bunar se prostire kroz opštine Zemun i Novi Beograd. Proteže se pravcem sever-severoistok - jug - jugozapad, od Ulice Ivićeve u Zemunu, do Zemunske ulice u Novom Beogradu. 

Neposredno uz ulicu, sa zapadne strane, nalazi se jedino uzvišenje na Novom Beogradu, Bežanijska kosa.

Naziv 

Nekada je to sve bio močvarni teren koji je razdvajao Zemun od okolnih sela. U podnožju lesne zaravni napravljen je put, koji je išao od od Zemuna, do tadašnja sela Bežanije, a odatle preko Surčina, sve do Progara. Zemunci su ovu ulicu zvali „Put za Bežaniju“, a ovaj se dalje nastavljao na „Bežanijski put“. Naziv je postojao sve dok bogati zemunski trgovac cincarskog porekla, Teodor Toša Apostolović  (okolina Soluna, 1745. — Zemun, 1810.) nije napravio bunar pored puta.

Vrlo brzo posle toga, mesto je postalo omiljeno izletište i mesto okupljanja ljudi, pa je tako i dobilo naziv „Tošin bunar“. Toša je na padinama lesni zaravni imao vinograde. To zemljište je posle smrti zaveštao crkvi.

Ne zna se od kada tačno cela ulica zvanično nosi naziv Tošin bunar, ali se veruje da je to bilo još za Tošinog života, dakle pre 1810. godine. Od onda, pa do sada, ulica je samo jednom promenila ime, tokom Drugog svetskog rata Nemci su je zvali Geringova.

Tošin bunar je još dugo postojao i stariji Zemunci pamte da se kraj tog bunara dugo održavao prvomajski uranak. Bunar je zakopan nakon Drugog svetskog rata.

Predanje 

Da bi izlečio oči i vratio vid, Toša je zakotrljao bure sa vrha Bežanijske kose i na mestu gde se ono zaustavilo iskopao bunar. Prema predanju bure se zaustavilo negde oko Studentskog grada, voda u njemu je bila lekovita i Toša je progledao.

Izvori 

Ulice Novog Beograda