Predsjednički izbori u Hrvatskoj 2014.
Izbori za predsjednika su se u Hrvatskoj održali od 18. prosinca 2014 do 11. siječnja 2015. Prvi krug je održan 18. prosinca, te s obzirom da nijedan od kandidata nije osvojio 50% glasova nužnih za pobjedu, dva kandidata s najvećim brojem glasova - trenutni predsjednik Ivo Josipović i Kolinda Grabar-Kitarović, kandidatkinja desne koalicije na čelu s HDZ-om. - natjecala se u drugom krugu, koji će biti održanom 11. siječnja 2015. Na njemu je tijesnom većinom pobijedila Kolinda Grabar-Kitarović, što je prvi slučaj da je predsjednik - inkumbent i kandidat sa prednošću iz prvog kruga poražen, odnosno da je pobijedila žena-kandidat.

Kandidati 
Na izborima sudjeluju četiri kandidata:
 Ivo Josipović, trenutačni predsjednik, koga podupire Socijaldemokratska partija Hrvatske i koji nastupa s pozicije lijevog centra. Njega podupiru i druge članice vladajuće Kukuriku koalicije: Hrvatska narodna stranka (HNS-LD), Istarski demokratski sabor (IDS) i Hrvatska stranka umirovljenika (HSU). Osim njih, potporu su Josipoviću pružili i Hrvatski laburisti (HL) te Održivi razvoj Hrvatske (ORaH).
 Kolinda Grabar-Kitarović, kandidatkinja Hrvatske demokratske zajednice (HDZ), koja nastupa s pozicije desnog centra, svoju je namjeru da se kandidira obznanila 12. lipnja 2014. Nju podupiru i druge članice oporbene koalicije desnog centra: Hrvatska seljačka stranka, Hrvatska socijalno-liberalna stranka (HSLS), Hrvatska stranka prava dr. Ante Starčević, Zagorska demokratska stranka, Hrvatski rast i Blok umirovljenici zajedno.
 Milan Kujundžić, član desne populističke Hrvatske zore (HZ), koja je izvanparlamentarna stranka, kandidat koalicije Savez za Hrvatsku. Kandidaturu je zvanično potvrdio 18. listopada 2014.
 Ivan Vilibor Sinčić, student, politički aktivist udruge Živi zid.

Povučene kandidature 
 Anto Đapić odustao je od kandidature 5. prosinca 2014. i dao svoju potporu Kolindi Grabar-Kitarović.
 Ivan Grubišić odustao je 6. prosinca 2014. i dao potporu Ivanu Rudi.
 Ivan Rude, odvjetnik koji se bavio predstečajnim nagodbama u nekoliko velikih kompanija te kandidat izvanparlamentarne stranke Glas razuma, koja nastupa s lijeve populističke pozicije i platforme zalaganja za radnička prava. Odustao je od izborne utrke 6. prosinca nakon što nije uspio prikupiti 10.000 potpisa neophodnih za podnošenje zvanične kandidature.

Prvi krug 
Kandidati su za morali podnijeti najmanje 10.000 potpisa građana Državnom izbornom povjerenstvu (DIP) da bi njihove kandidature mogle biti zvanično prihvaćene. Potpisi su morali biti prikupljeni u razmaku od dvanaest dana, tj. između 25. studenog do 6. prosinca 2014. Rok za podnošenje kandidature istijecao je u ponoć 6. prosinca, pri čemu je većina kandidata, pokazujući razmjere potpore koju uživaju, podnijela daleko više potpisa nego što je bilo potrebno. Nakon provjere DIP je utvrdio konačnu listu kandidata, a izborna je kampanja zvanično počela 9. prosinca i trajat će osamnaest dana, tj. do 26. prosinca 2014.

Istraživanja javnog mnijenja

Prije predizborne kampanje 
Istraživanja i ankete prije predsjedničke predizborne kampanje odnosno do 9. prosinca:

Rezultati prvog kruga 

Prvi krug predjedničkih izbora obilježila je mrtva utrka između Josipovića i Grabar-Kitarović. Razlika između njih bila je samo 1,24%. Politolog Boško Picula smatra da ovako mala razlika između Josipovića i Grabar-Kitarović oslikava podjelu hrvatskog društva.

Josipovićev rezultat bio je lošiji je od očekivanog. To je politolog Davor Gjenero ocijenio kao "strašan šok" za Josipovića, ali i za vladajuću Kukuriku koaliciju. Josipović je nakon objave rezultata najavio pobjedu i u drugom krugu. Grabar-Kitarović je rezultate prvog kruga izbora okarakterizirala kao želju građana za promjenama.

Najveće iznanađenje izbora bio je Ivan Sinčić, kandidat Živog zida koji je dobio 16,42% glasova. Nakon objave rezultata, Sinčić je izjavio da je "pobjednik Živi zid", najavio je i sudjelovanje na parlamentarnim izborima uz nadu da će ga podržati njegovi birači. Politolog Zdravko Petak smatra da razlog u iznanađenju leži u "protestnom glasovanju" i "drukčijem gledanju na razvoj i socijalnu situaciju koja je dosta teška". Petak je ocijenio da je to zbog toga jer "vodeće hrvatske politike ne nude rješenje za izlaz iz krize", a Sinčićev uspjeh okarakterizirao je kao "radikalizaciju politike". Politolozi pak smatraju da će njegovi glasači uglavnom apstinirati u drugom krugu. 

U Kujundžićevom izbornom stožeru očekivali su najmanje oko 10% podrške, no dobio je 6,30%. Kujundžićev slab rezultat bio je iznenađujući. Značajnu podršku izgubio je među biračima podrijetlom iz BiH, ali i iz same BiH kada je napravio gaf izjavivši da se protivi trećem entitetu i da podržava "konstitutivnost naroda na cjelokupnom teritoriju BiH", odnosno odluku Ustavnog suda koja je narušila konstitutivnost Hrvata u čitavoj BiH. U ovakvom stavu su ga podržali predsjednik Federacije BiH Živko Budimir, Zvonko Jurišić, predsjednik HSP-a BiH, ali i HDZ 1990.

Politički analitičari drže kako će u drugom krugu Josipović i Grabar-Kitarović morati osmisliti način na koji će privući Sinčićeve glasače, koji će odigrati odlučujuću ulogu u drugome krugu.

Drugi krug 
U drugom krugu izbora pobjedila je Kolinda Grabar-Kitarović.

Reference 

Izbori 2014.
Izbori 2015.
2014