Howard Kelly
Howard Kelly (Camden, New Jersey, 20. 2. 1858. – Baltimore, Maryland, 12. 1. 1943), američki ginekolog.

Biografija 

Howard Atwood Kelly, obično Howard Kelly ili samo Kelly je bio američki ginekolog, profesor i pisac te jedan od “Četvorice velikih doktora” (“Big Four Doctors”) profesora i liječnika i utemeljitelja najsuvremenije američke bolnice sve do danas, Johns Hopkins Hospital u Baltimoru, Maryland.

Mladost 

Howard se rodio 20. 2. 1858. u mjestu Camden, u saveznoj državi SAD New Jerseyu. Otac mu je bio Henry Kuhl Kelly, uspješan dobavljač šećera a majka Louisa W. Hard, kći episkopalnoga pastora. Već od rane mladosti je pokazivao zanimanje za znanost, naročito za biologiju i botaniku. Tu znatiželjnost je poticala i njegova majka, koja je često pozivala kući članove filadelfijskih naučnih udruženja, da bi tako mogla ostati u obitelji, te tamo posredovala znanje Howardu i njegovoj braći, kojih je bilo zajedno devetoro.

Uspon 
Na školovanje je otišao na Univerzitet u Pensilvaniji, gdje je diplomirao 1877.  i postigao doktorat iz medicine 1882. Nekoliko godina je bio član medicinskog fakulteta na McGill University. Kad je usavršio svoju zdravstvenu naobrazbu, je otišao u Kensington, gdje je prakticirao ginekologiju. Kelly je posjećivao najbolje liječnike trbušnih i karličnih operacija u Europi, naročito Pasteura i Listera. 
1888 se vratio na Pensilvanijsko sveučilište, da bi postao vanredni profesor porodništva; u to vrijeme je u Filadelfiji ustanovio Kensingtonsku žensku bolnicu.
1888 je bio Kelly već odličan mlad porodničar te je pomogao ustanavljanje medicinskog fakulteta na Johns Hopkins University u Baltimoru. Na prvom zborovanju nastajajućeg američkog Ginekološkog udruženja je objavio, da je izvršio prvi uspješni carski rez u Filadelfiji u zadnjih 51 godina. To znači, da je preživjela operaciju također majka, što nam govori, da je bio jedini uspješno obavljeni carski rez pola vijeka ranije! Većina slušatelja izlaganja nikada nije ni pokušala izvršiti carski rez, jer se u ono doba taj postupak redovno završavamo majčinom smrću.
Godine 1889. je u starosti 31 bio već poznat kao prvi profesor ginekologije i porodništva na Johns Hopkins University i ginekološki kirurg na Johns Hopkins Hospitalu. Drugi "Četvorica Velikih doktora (Big Four Doctors)" ustanovitelji su bili: profesor medicine Osler, općenito poznat po Pensilvaniji godine 1889; profesor kirurgije Halsted; kao i Welch, profesor za patologiju. Za vrijeme svog 30-godišnjeg rada na Hopkinsu je stvorio nove kirurške pristupe ženskim bolestima te pronašao brojna zdravstvena pomagala, uključeno sa cistoskopom. Bio je jedan prvih, koji je uporabio radij za liječenje raka, a to sa ustanavljanjem Kellyjeve klinike u Baltimoreu, koja je postala eno od glavnih središta u državi za radioterapiju u ono vrijeme, ali i danas u gradu ima ona najviše zaposlenih. 
Među njegovim važnijim pronalascima jeste uporaba katetera s voštanim krajem za otkrivanje materičnih kamena i za praćenje operacije bruha.

Osobni život 
Godine 1889. se vjenčao s Leticijom Bredow, kćerkom profesora Justa Bredowa; imali su devetoro djece.

Kelly je bio pobožan evangeličko-protestantovski kršćanin te je bio poznat po svom javnom izpovijedanju vjere. Kelly je bio neko vrijeme poslovođa kod Moody Bible Institute, te je napisao članak s naslovom A scientific man and the Bible: A Personal Testimony, gdje je izrazio svoja najličnija uvjerenja, također o Isusovu božanstvu. To je objavio v prvom svesku knjige The Fundamentals, što je temeljno djelo kršćanskog nauka. U nastavku je napisao 1926  How I Study My Bible.

Zanimljivo, da je on kao uvjereni kršćanin, bio prijatelj pisca Menckena, ateista - te se je na njegovo pisanje često pozivao.

Priča o čaši mlijeka 
Priča o čaši mlijeka je nastala oko 1890; jer su je dosta puta pripovijedali i prepisivali, su je prema potrebi dopunjavali i obojili malo romantički; danas je poznato više inačica. U jezgri pak jeste istinita. Govori naime o tome, da je liječio besplatno neku djevojku, koja mu je dala umjesto zamoljene čaše vode čašu mlijeka, kad je bio »satrven i očajan« mnogo godina prije nego je postao imućan i slavan. U istinu Kelly nikada nije bio »satrven i očajan«, jer njegova vjera je bila uvijek čvrsta. Činjenica, da je liječio gratis djevojku, koja mu je nekada iskazala dobročinstvo, nije bila iznimka: 75% svojih kirurških zahvata je obavio besplatno, dok je bogataše dobro oderao.  Ne samo da je većinu liječio za badava – plaćao im je također patronažne sestre, koje su ih ili doma ili u njegovoj privatnoj bolnici posjećivale i njegovale. Za siromašnije bolesnike – tada naime u Sjedinjenim Državama – kao ni kod nas – još nije bilo zdravstvenoga osiguranja – je osnovao posebnu bolnicu, koju je sam plaćao.

Djela 
Objavio je oko 300 članaka po zdravstvenim časopisima i izdanjima Zajedno sa liječnikom C. P. Noble-jem je napisao: 
Gynecology and Abdominal Surgery (I. dio 1907; II. dio 1908), i još sam:  
 Operative Gynecology (dva djela, 1899)
 The Vermiform Appendix and its Diseases (1905, 1909)
 Walter Reed and Yellow Fever (1906, 1907)
 Medical Gynecology (1908)
 Gynecology and abdominal surgery, s Charles P. Noble-jem (1908)
 Myomata of the Uterus, s T. S. Cullenom (1909)
 Cyclopedia of American Medical Biography (1912)
 American Medical Botanists (1913)
 Diseases of the Kidneys, Ureters, and Bladder, s C. F. Burnam-mom, (dva djela, 1914)
 American Medical Biographies sa Walter L. Burrage-jem (1920), 2. izd. Cyclopedia of American Medical Biography
 Dictionary of American medical biography; lives of eminent physicians of the United States and Canada, from the earliest times s Walter L. Burrage-jem (1928), 3. izd. Cyclopedia of American Medical Biography
 Electrosurgery, sa Grant E. Ward-om (1932)

Priznanja 
Dostignuća na njegovim posebnim područjima su mu donijela mnoga priznanja. Primio je počasni naziv doktora prava (LLD) od Aberdeenske univerze i Vašingtonske univerze u Leeju, kako i Pensilvanijske univerze; bio je predsjednik Southern Surgical and Gynecological Society 1907 i American Gynecological Society 1912. Bio je suradnik ili počasni član porodiljskih, akušerskih i ginekoloških udruženja u Engleskoj, Škotskoj, Francuskoj, Njemačkoj, Austriji i Italiji.

Po njemu je imenovana onkološka služba »The Johns Hopkins Kelly Gynecologic Oncology«.

1943. godine su u SAD-u »krstili« savezničku lađu imenom "Howard A. Kelly .

 Smrt i ostavština 

Glede kršćanstva nije imao sumnji, iako bismo na to zaključivali iz priče o čaši mlijeka. Vjera mu je bila naime nešto tako prirodno kao što je nama disanje. Svoje osobno uvjerenje je potvrđivao također svojim djelima. Ne samo, da je tri četvrtine svojih bolesnika liječio besplatno – (ali je zato bogataše dobro oderao!); pored toga je 30% svojih primanja namijenio za brojne dobrotvorne ustanove kao što je dječački tabor, sirotište ili bolnica. Kad je umirao u starosti od 85 godina, u smrtnim satovima svoje žene, je bio savršeno povezan sa Isusom i spreman za raj. Zadnje njegove riječi su bile: »Sestro, moje sveto pismo!«

Kelly je umro uBaltimoreu dana 12. januara 1943. Njegova žena, rođena kao Laetitia Bredon, je umrla stara 53 godine, u istoj sobi samo jedna vrata naprijed u Union Memorial Hospital-u kakvih šest sati kasnije. Preživjelo ih je njihovo devetoro djece, koji su većinom postali liječnici. Pokopan je na Woodlawn Cemetery u Woodlawnu, Baltimore County, Maryland, SAD
Kelly je umro kao zadnji od “Četiri doktora” (“The Four Doctors”)'', koje je naslikao slikar Singer Sangent 1907 i jedini, koga je u zdravstvenom pozivu naslijedio netko od njegove djece.

Eponimi 
 Kellyjev znak () – ako odvod urina pritisnemo arterijskim kliještama, se savije slično kao zmija ili crv.
 Kellyjev spekul () – proktoskop ili rektalni spekulum, sprava cjevastog oblika i opremljena zatvaračem (zatvarajućim diskom ili obturatorom).
 Kellyjeva kliješta () – velika kemostatička kliješta; vjerojatno jedan od najčešćih i najpoznatijih kirurških instrumenata, koji su bili ikad pronađeni.
 Kellyjev šav () – sprava za popravak vrata bešike, da bi popravili stresno izlaženje urina.

Izvori

Eksterni linkovi 

 Kelly-evangelical Christian 
 Howard Kelly establishes gynecologic brachytherapy in the United States. This article was first presented at the 2008 annual meeting of the American Brachytherapy Society.
 Howard Atwood Kelly  (Scientist 1858 – 1943)
 University Archives Digital Image Collection – Founder of Kensington Hospital in Philadelphia - Kellyjeve fotografije 
 Dr Howard Atwood Kelly / The four doctors  From John Singer Sargent (1907) *1858+1925
 Find a grave / Kellyjev grob
 Aleš Lombergar: The beauty of acid etched glass. About Aleš Lombergar, About the artist, Hey, glass of milk?
 A famous glass of milk – Birth Story, Caesarean section (carski rez) 
 The milk of human kidness – partly true – kritična ocjena anegdote o čaši mlijeka
 Inspirational stories
 A Doctor Pays It Forward To A Kind Woman Who Once Gave Him A Glass Of Milk By Elyse Wanshel
 The power of kindness by Mac Anderson 
 Africa unbound: Sweet milk of human kindness 
 Isaac Abekah: Paid with glass of milk
 True story from Dr. Howard Kelly's life (YouTube: Istinita priča dr. Howarda Kellyja

Američki liječnici
Američki pisci
Ginekologija i porodništvo
Authority control