Vargasova era
Vargasova era (portugalski: Era Vargas) je naziv za period u historiji Brazila između 1930. i 1946. godine, a koji je nazvan po Getúliju Vargasu, koji je tokom tih 15 godina bio predsjednik. Vargasova era bila je posljedica Revolucije 1930. godine, a koja je pak bila posljedica problematične oligarhijske politike Prve Republike. Višegodišnje nezadovoljstvo kulminiralo je revolucijom u kojoj je svrgnuta Prva Republika, a na čelo države došla kratkotrajna Privremena vojna junta, koja je 3. studenog 1930. vlast prepustila Vargasu. 

Vargasova era obuhvaća tri uzasopna perioda:

Privremena vlada (1930. – 1934.) obuhvaća prvi period Vargasove ere nakon 3. studenog i predaje vlasti Vargasu. Vargas je bio na čelu države temeljem dekreta kojim je postavljen na mjesto predsjednika Privremene vlade koju je uspostavila revolucija. Radilo se o prijelaznom periodu do donošenja novog ustava. Vargas je u ovom periodu morao pomiriti interese velikih gospodarstvenika te buržoazije i radništva, a sve u jeku Velike gospodarske krize. Temeljeći politiku na Rooseveltovom New Dealu, Vargas je provodio cijeli seriju socijalnih reformi kako bi pomirio podvojene interese. 
Ustavni period (1934. – 1937.) obuhvaća drugi period Vargasove ere, kada je Vargas vladao kao predsjednik Brazila uz demokratski izabranu legislaturu. Brazil je 1934. godine dobio novi ustav. Unatoč prividu demokracije, Vargas je u ovom periodu postepeno gradio put prema diktaturi, usvojivši model koji je kasnije opisan kao "legalni hibrid" između Mussolinijeve fašističke Italije i Salazarove Estado Novo. Vargas je primjenjivao fašističke metode (u gospodarstvu i političkoj represiji) i odbijao liberalni kapitalizam, no ostavljao je privid demokracije kako ne bi dao jasne indikacije svoje buduće kvazifašističke politike. 
Estado Novo (1937. – 1945.) obuhvaća posljednji period Vargasove ere, kada je Vargas vladao kao diktator u kvazifašističkom sustavu. Naime, Vargasov mandat trebao je trajati do 1938. godine, a reizbor mu je bio zabranjen. Kako bi osigurao ostanak na vlasti, Vargas je preko radija objavio postojanje komunističke zavjere o preuzimanju vlasti kodnog imena Plan Cohen. Radilo se o službenoj državnoj fabrikaciji temeljem koje si je Vargas omogućio suspenziju ustavnih odredaba i status diktatora. Ukinute su sve političke stranke, a Vargas je postepeno gradio svoju vlast na diktatorskom sustavu. Iako je Vargasova Estado Novo imala fašističke elemente, Vargas osobno nije podržavao fašističku ideologiju te je čak zabranio i integraliste, koji su ga neuspješno pokušali svrgnuti s vlasti. U ovom periodu se Brazil uključio u Drugi svjetski rat na strani Saveznika i to 1941. godine. 

Na kraju se upravo sudjelovanje u Drugom svjetskom ratu pokazalo kobno po Vargasa jer je među brazilskim narodom probudilo potrebu za redemokratizacijom društva. Dana 29. listopada 1945. godine došlo je do iznenadnog puča koji je započeo u Vargasovom Ministarsvu rata, a kojim je Vargas svrgnut s vlasti. Vlast je preuzeo José Linhares, koji je odmah sazvao izbore na kojima je pobijedio Eurico Gaspar Dutra. Dutra je vlast preuzeo 1946. godine, kada je formalno uspostavljena Druga Brazilska Republika. 

Historija Brazila
Bivše države u Južnoj Americi