Katasterizmi
Katasterizmi ili Pozvežđivanje (, Katasterismoí = "smeštanja među zvezde") naslov je starogrčkog proznog spisa koji je nastao u helenističkom razdoblju i opisuje mitske nastanke zvezda i sazvežđa. Delo je sačuvano u sažetom obliku (epitome) koji je nastao krajem 1. veka nove ere na temelju danas izgubljenog originala, a kako pokazuje izvesnu povezanost s delom Eratostena iz Kirene, naziva se Pseudo-Eratostenovim. Taj je spis nekad i bio pripisivan Eratostenu, možda da bi se pojačao kredibilitet dela. No, premda Pozvežđivanje opisuje sazvežđa, ipak se više bavi mitološkim narativom u vezi sa svakim pojedinim sazvežđem nego matematičkim aspektima astronomije. Premda u antici nije postojala neka stroga granica između astronomije i astrologije, učeni ljudi u Aleksandriji počeli su u 1. veku pne. praviti razliku između astroloških predviđanja i astronomskih posmatranja u naučne svrhe.

Pozvežđivanje predstavlja rezultat dugog procesa grčke asimilacije mesopotamskog zodijaka, preuzetog uz posredništvo persijskih tumača i zatim prevedenog i harmonizovanog u skladu s poznatim terminima grčke mitologije. U ovom prevođenju posebno je bila značajna primena grčke mitološke nomenklature za označavanje svake pojedine zvezde, kako u slučaju asterizama kao što su Plejade i Hijade, tako i u slučaju sazvežđa. U klasičnom razdoblju "zvezde lutalice" i bogovi koji su njima upravljali predstavljali su odvojene entitete, kao npr. kod Platona, ali je u helenističkoj kulturi veza između njih postala neraskidiva, pa Apolon, na primer, više nije bio onaj koji vlada Suncem, nego je sam bio Helije.

Odeljci 1–42 Pozvežđivanja obrađuju 43 od 48 sazvežđa, uključujući Plejade, koja su bila poznata Ptolemeju u 2. veku nove ere; odeljci 43 i 44 obrađuju pet planeta i Mlečni put.

Na nekoliko mesta u delu citiraju se odlomci danas izgubljene epske pesme Astronomija, koja se u antici pripisivala Hesiodu. Mnogi mitovi u Pozvežđivanju jednostavno su preuzeti iz Aratovih Pojava (oko 275. pne.), pa se i raspored građe temelji na rasporedu koji je dat u toj Aratovoj pesmi. S druge strane, sličan materijal nalazimo i u poznijoj pesmi pod naslovom Astronomija ( odnosno, u nekim rukopisima De astrologia), koja se pripisuje Higinu.

U doba renesanse Pozvežđivanje je rano počelo da se štampa i uvek je bilo pripisivano Eratostenu, ali ga je dosta brzo potisnula Higinova Astronomija, jedino drugo antičko delo koje se bavilo tom tematikom. Pozvežđivanje je bilo ilustrovano slikama u drvorezu u prvom ilustrovanom izdanju, koje je priredio Erhard Ratdolt u Veneciji (1482). I izdanje koje je u Meiningenu 1791. priredio Johann Schaubach, istoričar antičke astronomije, bilo je ilustrovano mapama nebeskog svoda preuzetim iz dela Aratus Johanna Buhlea, štampanog u Leipzigu u dva toma (1793–1801). Nakon starog Teubnerovog izddanja A. Olivierija, Pseudo-Eratosthenis Catasterismi (Leipzig 1897), tekst je doživeo novo kompletno izdanje, koje uključuje i vatikanske fragmente: Eratòstenes de Cirene, Catasterismes, Introducció, edició crítica, traducció i notes de J. PÀMIAS I MASSANA, Barcelona 2004, te Eratosthenes, Catasterismi, Text, Übers., Komm. von J. PÀMIAS u. K. GEUS, Oberhaid 2007.

Reference

Literatura
 
  Sadrži prevod Pozvežđivanja i Astronomije, koja se pripisuje Higinu. To je jedini postojeći prevod na engleski jezik, čiji prikaz daju Roger Ceragioli u Journal for the History of Astronomy, 30.1 (1999), str. 313–315; John McMahon u Archaeoastronomy: The Journal of Astronomy in Culture, XVI (2001, str. 98–99   i John T. Ramsey u "Bryn Mawr Classical Review 98.6.28".

Vanjske veze
Katasterismoi: Part 1 and Part 2 in ADSABS
 Mythographoi. Scriptores poetiace historiae graeci, Antonius Westermann (ed.), Brunsvigae sumptum fecit Georgius Westermann, 1843, pagg. 239-67.
 Mythographi Graeci, Alexander Olivieri (ed.), vol. III, fasc. I, Lipsiae in aedibus B. G. Teubneri, 1897.
 Eratosthenis catasterismorum fragmenta vaticana, Albert Rehm (ed.), Ansbach, Druck von C. Bruegel & Sohn, 1899.
 Cathy Bell, "The mythology of the constellations"
 Italica: Rinascimento: Ilaria Miarelli Mariani, "Astrologia"  ()
 Bradley E. Schaefer, "The epoch of the constellations on the Farnese Atlas and their origins in Hipparchus's lost catalogue"
 Daniel Marin, "The History of Constellations" ()
 Ian Ridpath,   Star Tales – Myths, legends and history of the constellations

Grčka mitologija
Historija astronomije
Grčka književnost