Herceg Janoš
Herceg Janoš (Sombor, 11.maj 1909. - Sombor, 29.januar 1995.) vojvođanski (jugoslovenski) pisac, urednik, prevodilac na mađarskom jeziku.

Život i delo 

Osnovnu školu i gimnaziju pohađa u svom rodnom gradu. U 1929. godini izdaje časopis „Iks“, koji je objavljen samo jedanput. 1932-1934.g. je službenik u štampariji u Somboru, a zatim saradnik časopisa „Új Hírek” – “Nove vesti”. 1936-1938 g. je urednik u izdavačkoj kući „Dante“ u Budimpešti. Od 1939.g. je saradnik „Új Hírek” – “Nove vesti”,  a posle i glavni urednik za kratko vreme, a zatim novinar u „Jutarnjim novinama“ u Novom Sadu. Od 1941.g. je direktor Gradske biblioteke u Somboru. U vreme mađarske administracije je glavni urednik „Kalanđe“. Posle rata, do 1953. godine je urednik Izdavačke kuće „Bratstvo-jedinstvo“ u Novom Sadu. U dva ciklusa (1953-1955 i 1957-1977) je urednik Novosadskog radija. 1955-1957.g. je glavni urednik časopisa „Most“. 1977.g. je penzionisan i preselio se u Doroslovo. Iz Doroslova objavljuje svoje radove u elektronskim i pisanim medijima u Vojvodini. 1981.g. je izabran za člana Vojvođanske akademije nauke i umetnosti. 1998. godine u Doroslovu, u znak sećanja, osnivaju književnu nagradu „Herceg Janoš“.

Znanstveni rad 

Rad Herceg Janoša je bio izuzetno bogat, mada osim jednog perioda u Pešti, stvarao je uglavnom u uskom geografskom području, što bi se moglo proširiti jedino još prema Baranji (Batini). Odavde je krenuo i tu se i vratio sa izmišljenih i stvarnih evropskih putovanja, a putovao je na relaciji Budimpešta i Beograd, Novi Sad i Subotica; posetio je čitaoce, ljude koje je intervjuisao i kolege pisce. U međuvremenu je pisao, iz dana u dan, iz nedelje u nedelju, pisao je neumorno, istrajno i sa posvećenošću gotovo sedam decenija. Rezultat ovog neverovatnog rada je četrdeset napisanih knjiga.

Pored romana, izrazio se u svim žanrovima proze, u većini slučajeva uspešno, jer je bio upoznat sa svim tajnama zanata. Možemo reći da mu je glavni žanr bio esej, ali on je napisao i dnevničke beleške, portrete, recenzije, intervjue, sociografije, podlistke, eseje, istorijske beleške, dok su od književnih vrlina sve više sećanja zauzela prvo mesto, u mnoštvu žanrova koje je koristio prošlost je "ponovo stvorio", pretvorio u sadašnjost.

Herceg Janoš je bio i javna ličnost, publicista u najplemenitijem smislu te reči. "Mi smo mađarski pisci, ne možemo gledati ravnodušno na razvoj sudbine našeg naroda", rekao je on, a i delovao je u tom duhu. Na nogama je preživeo preokrete sudbine, promene sistema. Objašnjenje je video u tome da je "pažljivo plivao protiv plime, ali je plivao protiv ..." Uprkos uzdržanosti njegovih spisa cenzurisali su ga, izostavili su njegove radove urednici koji su bili oprezniji i od njega. On je učinio više nego iko za opstanak svog naroda, ali videći raspad i bespomoć, nejednom je iskusio neadekvatno individualno ustrajanje.

Radovi 

Romani:
 Tó mellett város, 1937. – Grad pored jezera
 Szikkadó földeken, 1954. – Na osušenoj zemlji
 Anna búcsúja, 1955. – Anin oproštaj
 Ég és föld, 1959. – Nebo i zemlja
 Iketánia, 1987. - Iketanija
 Módosulások, 1989. - Izmene
 Gogoland, 1992. – Gogoland

Kratke priče , eseji i studije :
 Papírhajó, 1953. – Papirni brod
 Leányvári levelek, 1959. – Pisma iz Leanjvara
 Egy meg egy, 1968. – Jedan i jedan
 Két világ, 1972. – Dva sveta
 Előjáték,1975. - Predigra
 Távlatok, 1983. - Perspektiva
 Összegyűjtött elbeszélések I–III., 1986. – Sabrane priče I-III.
 Kitekintő,1989.  - Pogled
 Nyíló idő, 1991. – Otvoreno vreme
 Régi dolgainkról, 1993. – O starim stvarima
 Mulandóság, 1994. - Prolaznost
 Összegyűjtött esszék, tanulmányok I–II., 1999., 2001. - Sabrani eseji, studije I-II.

Pesme:
 Kiáltás a ködből, 1970. – Krik iz magle

Nagrade 

 Književna nagrada „Kornel Senteleki“, 1972.
 Književna nagrada „Hid“ 1977, 1979, 1989.
 Nagrada za životno delo, 1982.
 Književna nagrada „Karolj Sirmai“, 1986.
 Nagrada „Tibor Deri“, 1994.

Jugoslavenski pisci
Authority control