Babun
Babuni su Afrički i Arabijski majmuni Starog sveta koji pripadaju rodu Papio, delu potfamilije Cercopithecinae. Njihovih pet vrsta su među najvećim nehominoidnim članovima reda primata; jedino su mandril i dril veći. Ranije su, blisko srodni gelada (rod Theropithecus) i te dve vrste (mandril i dril) roda Mandrillus grupisani u isti rod, te se ti majumuni Starog sveta se još uvek često nazivaju babunima u svakodnevnom govoru. Oni variraju po veličini i težini u zavisnosti od vrste. Gvinejski pavijan je 50 cm (20 in) visok i težak je samo 14 kg (30 lb), dok najveći kapski pavijan može da ima 120 cm (47 in) i teži 40 kg (90 lb).

Taksonomija i filogenija 
Pet Papio vrsta se obično prepoznaju, mada postoje izvesna neslaganja po pitanju toga da li su one zaista pune vrste ili podvrste. Vrste su P. ursinus (kapski pavijan, prisutan u južnoj Africi), P. papio (zapadni, crveni, ili gvinejski pavijan, prisutan u zapadnoj Africi), P. hamadryas (grivasti pavijan, prisutan na Rogu Afrike i jugozapadnoj Arabiji), P. anubis (maslinasti pavijan, rasprostranjen u severno-centralnim afričkim savanama) i P. cynocephalus (žiti pavijan, koji obitava u južno-centralnoj i istočnoj Africi). Mnogi autori navode P. hamadryas kao punu vrstu, dok smatraju sve ostale kao podvrste P. cynocephalus i kolektivno ih oslovljavaju kao „savanski pavijani“. To je bazirano na argumentu da su grivasti pavijani bihevioralno i fizički distinktni od ostalih vrsta babuna, te se tvrdi da to odražava zasebnu evolucionarnu istoriju. Međutim, nedavne morfološke i genetičke Papio studije su pokazale da su P. hamadryas babuni bliže srodni sa severnim vrstama (gvinejski i maslinastim pavijanima), nego sa južnim (žutim i kapskim pavijanima).

Tradicionalna petoformna klasifikacija verovatno nedovoljno odražava varijacije unutar roda Papio. Neki komentatori smatraju da bi bar još dve dodatne forme trebalo prepoznati, uključujući malog kinda babuna (P. cynocephalus kindae) iz Zambije, DR Konga i Angole, i babuna sa sivim stopalima (P. ursinus griseipes) koji obitava u Zambiji, Botsvani, Zimbabveu, Mozambiku, i severnoj Južnoj Africi. Međutim, trenutno poznavanje morfološke, genetičke i bihevioralne raznovrsnosti unutar roda Papio je nedovljno da bi se donela finalna, sveobuhvatna presuda po tom pitanju.

Pet vrsta babuna roda Papio su:
Genus Papio
 Hamadryas baboon, Papio hamadryas
 Guinea baboon, Papio papio
 Olive baboon, Papio anubis
 Yellow baboon, Papio cynocephalus
 Central yellow baboon, Papio cynocephalus cynocephalus
 Ibean baboon, Papio cynocephalus ibeanus
 Kinda baboon, Papio cynocephalus kindae
 Chacma baboon, Papio ursinus
 Cape chacma, Papio ursinus ursinus
 Gray-footed chacma, Papio ursinus griseipes
 Ruacana chacma, Papio ursinus raucana

Anatomija i fiziologija 

Svi babuni imaju dugačke njuške, poput psećih, teške, moćne vilice sa oštrim očnjacima, blisko smeštene oči, debelo krzno izuzev na njihovim njuškama, kratke repove, i zadebljanja na njihovim isturenim zadnjicama. Ta zadebljanja su delovi kože bez nerva i dlake, koja služe za sedenje.

Sve babunske vrste ispoljavaju naglašeni seksualni dimorfizam, obično u vidu veličine, mada ponekad i u pogledu boje ili razvijenosti očnjaka. Mužjaci vrste grivastih pavijana takođe imaju velike bele linije.

Reference

Literatura 

 Thomas Geissmann: Vergleichende Primatologie. Springer-Verlag, Berlin u. a. 2003, .
 Colin Groves: Primate Taxonomy. Smithsonian Institute Press, Washington DC u. a. 2001,  (Smithsonian Series in comparative evolutionary Biology).
 Robert M. Sapolsky: Mein Leben als Pavian. Erinnerungen eines Primaten. Claassen, München 2001, .
 Shirley C. Strum: Leben unter Pavianen. Fünfzehn Jahre in Kenia. Hanser, München 1997, .

Vanjske veze 

Baboons: Wildlife summary from the African Wildlife Foundation
Primate Info Net Papio Factsheets
Stress and Coping What baboons can teach us Lecture by Robert Sapolsky at Stanford University (via iTunes)

Majmuni Starog svijeta