Karamut
Kruška crnica, tepka kruška, crna kruška ili karamut je sorta kruška. Naziv „karamut“ potiče od turskih reči (kara-crno armut-kruška). Ova sorta kruške je veoma popularna i poznata kod domaćeg stanovništva.

Izgled i građa 
Kako se radi o sorti kalemnjenoj na divlju krušku raste veoma visoko (5-10 m) formirajući krošnju sfecifičnog izgleda, stablo je otporno na bolesti i vemoa bujno, kora je tvrda i hrapava. Plod je specijalan oblik bobice — pomum i sitan je u odnosu na druge sorte kruške. Prve plodove ova sorta rađa posle 10 godina od kalemnjena, velika stara stabla mogu da rode 800-1000 kg ploda.

Plodovi u vreme berbe nisu jestivi, već mora proći određen period u kome dolazi do macreacije mesa ploda, pri čemu
nastaje tamnosmeđa slatka masa sa izraženim sklereidima (kamenim ćelijama) oko plodišta, izuzetnog je ukusa.

Istorija 
Istoričari kažu da u doba Napoleona Bonaparte svaki francuski vojnik morao nositi sadnicu nekog voća i posaditi tamo gde je stacioniran.

Tako su na područja pod Napoleonovom okupacijom na Balkanu početkom HIH veka donesene prve sadnice kruške, a kalem grančice su se proširile i na područja na kome Napoleonova vojska nije bila stacionirana. U nekim delovima Balkanskog poluostrva je zovu i „napoleonka“. Po drugima izvorima carica Marija Terezija je naredila da svako domaćinstvo mora posaditi barem jednu sadnicu ove kruške. Kruška karamut je uzgajana na širem području planine Grmeč i podgrmečkih sela. Sadašnji razvoj voćarstva potpuno je zanemario ovu sortu i preti joj izmuiranje.

Upotreba 
Kruška karamut je veoma cenjena zbog svoje upotrebe za sušenje plodova kao i za proizvodnju alkohola, jer sadrži veliku količinu šećera i suve tvari. Sušenjem plodova nakon procesa maceracije dobija se kvalitetno suvo voće koje se upotrebljava za pripremu kompota i kolača. Postoje tehnike sušenja sa i bez dimljenja. Rakija od kruške karamut karakteriše lako prepoznatljivom aromom a poznavaoci joj daju prednost u odnosu na druge rakije.

Povezano 
 Kruška

Rosales
Voće
Listopadno drveće
Maleae