Antracit
Antracit (od starogrčkog: ἄνϑραξ - antraks = ugljen) je vrsta visokokaloričnog, kamenog ugljena - najstariji fosilni ugljen.
Sadrži najviše ugljika (od 86 % na više) i najmanje količine hlapljivih sastojaka (do najviše 14 % ), a ima ogrjevnu vrijednost blizu 35 MJ / kg.

Pretpostavlja se da danas ima samo oko 2 % antracita od svih rezervi ugljena na zemlji, i to uglavnom na istoku Sjedinjenih Američkih Država.  
Manjih količina antracita ima i u Južnoj Africi, Australiji, zapadnoj Kanadi, Kini, Rusiji, Ukrajini i drugim zemljama.

Karakteristike 

Antracita ima od crnih do čelično sivih, svi imaju gotovo metalni sjaj. Vrlo je vrdi i krhak, a kad se razlomi iscjepa se na oštre fragmenate.

Za razliku od mnogih kamenih ugljena - antracit je čist na dodir. Teško se pali, ali kad se razgori više se ne gasi i polako izgara blijedo plavim plamenom, pa se oko njega nije bilo potrebno truditi održavati vatru.
Zbog tog je u prošlosti korišten za grijanje domova, jer je polako izgarao, gotovo bez dima, i ostavljao vrlo malo pepela.
Danas se rijetko koristi za te namjene, zato što je rijedak, skup a postoje i drugi jeftiniji izvori energije, kao što je zemni plin i električna energija. 

Nalazišta antracita obično ima u geološki deformiranim područjima, kao što je Pennsylvania u Sjedinjenim Američkim Državama gdje su sedimentne stijene intenzivno stješnjene. 

Antracit nastaje zbog visokih temperatura, bilo zbog erupcije magme u blizini ili visokog geotermalnog gradijenta. 
Obje pojave proizvode temperature znatno više od uobičajenih na toj dubini. Tako na primjer na u dubinama Antarktike, ogromni blokovi minulih erupcija pretvaraju neke od postojećih naslaga kamenog ugljena u antracit.

Pretpostavlja se da su temperature u rasponu od 170 do 250 °C potrebne da se formira antracit.

Povezano 
 Ugljen

Reference

Vanjske veze 

 Anthracite na portalu Encyclopædia Britannica 

Ugalj
Metamorfne stijene
Prirodni materijali