Jajačka Banovina
Jajačka Banovina  je bila srednjovjekovna administrativna i vojna jedinica na teritoriji današnje države Bosne i Hercegovine. Pripadala je Hrvatsko-ugarskoj državi. U izvorima na mađarskom jeziku označavana je kao Jajcei bánság, a na njemačkom Banschaft von Jajce. Kao i u ostalim banovinama njome je vladao ban.

Položaj 
Jajačka Banovina je obuhvatala tri župe srednjovjekovne Bosne: Vrbas, Sana i Dubica, uključujući gradove, od kojih su mnogi od njih bili utvrđeni:
Banja Luka,
 Dubica. Godine 1538 zauzeli su Turci Dubicu i u nju smjestili posadu. 
Bjelaj, kod Bosanskog Petrovca. Turci su ga zauzeli prije 1577, jer postoji podatak da je te godine bilo u Bjelaju 370 osmanskih plaćenika. 
Bočac, od 1516 nalazio se u turskoj vlasti. 
Celepirovac, 
Greben, pri  Vrbasu, 
Grmeč-grad, 
Jajce, ostao u ugarskim rukama do decembra 1527 godine. 
Jezero, Osmanlije su ga zauzeli 1518. Ovom godinom nestaje spomen o gradu Jezeru. 
Kamengrad (sjeverozapadno od Ključa), 
Komotin, 
Vinac (tvrđava)), Turci su ga zauzeli 1498. U oba tursko-ugarska ugovora (1503 i 1519) spominje se Vinac među gradovima koji pripadaju Turcima, pa nije tačno što Evlija Čelebija kaže da je Vinac zauzeo Gazi Husrevbeg 1527.
Kotor (tvrđava), Osmanlije su ga zauzeli prije 1519 i smjestili u njega posadu.
Kozarac, 
Krupa. Osmanlije su grad zauzeli 23 juna 1565, nakon očajničke obrane Matije Bakića, koji se probio kroz neprijateljsku vojsku i našao smrt u valovima Une. 
Oštregrad-Istregrad, 
Peeg (Perga)?, 
Prusac, 
Soko Grad kod Šipova), Osmanlije su ga najprije zauzeli u junu 1496 i konačno 1518, dok se to po nekim izvorima desilo 1521 g.
Travnik, 
Vrbenacgrad (kod Travnika), 
Zvečaj, u kanjonu Vrbasa. Zvečaj je zauzet 1528 g. za vlade bosanskog namjesnika Gazi Husrev-bega. Bez borbe Zvečaj je predao njegov kapetan Andrija Dresneky. Zbog toga je kralj Ferdinand proglasio Drenekya izdajicom i lišio ga njegovih posjeda u Požeškoj županiji. Izprava o tome napisama je u Ostrogonu 10 II 1528 godine. Ne zna se da li su Osmanlije poslije 1528 u Zvečaju ikada držali posadu. 

Granice ove banovine, prije Mohačke bitke, 1526. su  bile: sjeverne - rijeka Sava, neposredno  do grada Šamca (ne uključujući ga). Granica se zatim pružana duž rijeke Usore, obuhvativši i grad Dobor. Nakon toga se savijala prema jugozapadu sve do gornjeg toka rijeke Vrbanje. Istim pravcem je bila sve do gornjeg toka Vrbasa (iznad Bočca uključujuči i ovu utvrdu). Uzvodno, uz Vrbas se pružala sve do Jajca, koje je bilo centar Banovine. Jajačka tvrđava  je bilo usamljena, kao mostobran sa suprotne, jugoistočne strane pritoke Plive i Vrbasa. Granica je zaobilazila Jajce s juga, uz rijeku Ugar, a grad Vinčac su, u međuvremenu, okupirale Osmanlije.  Zatim je i skretala prema zapadu, do Jezera (koje  su Osmanlije također već bile okupirale). Potom je granica išla prema sjeverozapadu, na Prijedor ili Pridor kod Sanine pritoke Gomjenice, uključujući i njen sliv.

Banovi 
Banovi Jajačke banovine bili su:
Blaž Raškaj,
Juraj Vlatković (zarobljen 1493. u krbavskoj bici),
Franjo Berislavić (1494., skupa  s Baltazarom Baćanom, 1499.-1501. i 1503.),
Baltazar Baćan (Batthyány) (1494. skupa s Franjom Berislavićem,1502.),
Ladislav Kaniški (juni 1495., uz Ivana Bebeka),
Juraj Kanižaj,
Ivan Bebek (juni 1495., s Ladislavom Kaniškim, 1505.),
Bartol Berislavić, prior vranski (1507.),
Juraj Stražemanski (Zthresemley, de Strasemlye, deZthresemlye, Stresemley, Zthresemley), 1505.-1510.) (1508.), ban Srebrničke banovine (1494.-1495.),
Nikola Székely,
Baltazar Alapić, Ivan Berislavić, (Ivaniš Berislavić), bratić Franje Berislavića (1511.-1513., Franjo je tada bio zamjenik, a sudionik u banstvu - Juraj Stražemanski),
Ivan Tahi (1518.-),
Petar Keglević (1520-1526.).

Izvori
Milan Kruhek: Granice Hrvatskog Kraljevstva u međunarodnim državnim ugovorima, Povijesni prilozi 10/1991., str.37-79
Povijest župe Podmilačje
Crohis.com Stjepan Srkulj: Hrvatska uoči bitke na Mohaču 1526. godine
Povijest župe Podmilačje.
http://www.scribd.com/doc/24124044/Hrvatska-enciklopedija-Sv-III-Boja-Bra%C5%BE%C4%91enje.

Reference

Vidi također
Jajce
Srednjovjekovna Bosna
Donji Kraji
Bosna i Hercegovina u osmanlijsko doba