Mosho
Mosho (), iz Sirakuze na Siciliji, bio je starogrčki pesnik bukolske poezije, koji je živeo polovinom 2. veka pne. Vizantijska enciklopedija Suda smešta ga na drugo mesto u kanonu bukolskih pesnika, između Teokrita i Biona. Kao i većina helenističkih pisaca, i Mosho je kombinovao književni rad s učenim filološkim proučavanjima, pa ga Suda naziva "gramatičarem" (γραμματικóς) i kaže za njega da je bio Aristarhov učenik. Možda se stoga radi o istom Moshu koga Atenej spominje kao autora jednog spisa o rodskoj leksikografiji.

Delo 
Pod Moshovim imenom sačuvane su četiri idile u heksametarskim stihovima. Najbolja mu je Europa (Εὐρωπή, 166 stihova), koja obrađuje mit o tome kako je Zevs u obličju belog bika oteo feničansku princezu Europu. Europa sadrži sve karakteristike tipičnog helenističkog epilija, kao što su brižljivo izlaganje događaja u vremenu i prostoru, kratki i retorski izbrušeni govori, snovi i predskazanja, kratak zaključak te, naročito, poduži opis zlatne korpe koju Europa nosi na livadu kraj mora, a koju je Hefest ukrasio scenama koje predskazuju njenu vlastitu sudbinu koja će je uskoro snaći, a koja je njoj u tom trenutku još nepoznata. U pesmi se prepoznaju uticaji Homerovih epova, kako u jeziku tako i u Europinoj sličnosti s Nausikajom, ali i uticaji Homerske himne Demetri, Eshila, Apolonija Rođanina i Teokrita. 

Ostale sačuvane pesme su kraće i imaju pastoralni karakter. Eros begunac (Ἔρως δραπέτης, 29 stihova) daje opis boga Erosa iz usta njegove majke, Afrodite, koja se dala u potragu za njim. Megara (Μεγάρα, 125 stihova) donosi razgovor između Heraklove žene, po kojoj pesma nosi naslov, i njegove majke, Alkmene, koje se tuže na teškoće koje su ih zadesile tokom junakovog odsustva. Pod Moshovim je imenom sačuvana i Tužaljka za Bionom (Ἐπιτάφιος Βίωνος, 126 stihova), spevana po uzoru na Bionovu Tužaljku za Adonisom, ali najverovatnije ne potiče od Mosha, budući da je Bion živeo bar jednu generaciju nakon njega.

Osim ovih idila, od Mosha je sačuvano i nekoliko fragmenata te jedan epigram. Premda mu je stil elegantan i živ, ipak je Mosho kao pesnik slabiji od Biona i daleko od Teokritovih kvaliteta. Moshov stil ponekad pati od previše doteranosti i pesničkih ukrasa.

Reference

Literatura

Vanjske veze 
 , prev Andrew Lang, 1889.
 Moshove pesme 
 Moshova dela na projektu Theoi, prev. J. M. Edmonds, 1912. 
 Anacreon, Bion, and Moschus, etc., prev. Thomas Stanley (1651).

Starogrčki pisci