Rusko-švedski rat (1495–1497)
Rusko-švedski rat 1495. - 1497. (ruski: Русско-шведская война (1495-1497)) bio je  rezultat sporazuma između Velikog moskovskog kneza  Ivana III. i danskog kralja Hansa od Danske, da će jedan drugom  pomoći u borbi protiv moćnog švedskog regenta Stena Stura Starijeg.

Pozadina 

Velikog moskovskog kneza Ivana III. smetao je monopol Hanze u trgovini Baltičkim morem, čiji je pokrovitelj bio Sten Sture Stariji a Hansa od Danske to što mu je on oduzeo švedski tron, pa su se udružili da ga razvlaste. Po svemu sudeći Hans je obećao Ivanu i neke teritorije, ali to obećanje nije ispunio.

Tok rata 

U skladu s dogovorom Ivan III. poslao je krajem ljeta 1495., kneževe Danila Šenju iz Moskve,  Jakova Koškina - Zaharina iz Novgoroda i Vasilija Šujskog  iz Pskova da zauzmu Utvrdu Viborg. Oni su je opsjedali tri mjeseca, na kraju su je Šveđani digli u zrak svoje rezerve baruta, pri tom je poginulo puno napadača i tako se riješili opsade.

Između  januara i marta 1496. Rusi su napali švedske pogranične utvrde u Kareliji Savonlinnu i Hämeenlinnu i poharali taj kraj.

Od juna do augusta 1496. trajao je ruski napad na krajeve po Österbottenu i Kvenlandu (danas u Finskoj.

Švedski regent Sten Sture Stariji, koji je tada bio u Turkuu, razjaren tim vijestima poslao je Svante Nilssona sa 2000 vojnika u Ingriju. On je od kraja 1495. do jeseni 1496. napadao ruske pogranične krajeve i zauzeo i zapalio novoizgrađenu rusku utvrdu Ivangorod.

Neprijateljsva su prestala nakon što se Hans od Danske vratio na švedski tron u martu 1497.

Rat je završio potpisivanjem mirovnog sporazuma 3. marta 1497. u Novgorodu , bez ikakvih promjena granica, i vrijedio je do marta 1503.

Izvori

Vanjske veze 
 Stora ryska kriget 1495-1497 
 Отношения между Шведским и Русским государством 

1495
1496
1497
Rusko-švedski ratovi
Srednjovjekovni ratovi