Plejotropija
Plejotropija (grč. πλείων - pleion = više, + τρόπος - tropos = red, zaokret) je termin za pojavu da jedan gen, u manjoj ili većoj meri, istovremeno utiče na formiranje više osobina. Ustvari, široko je prihvaćeno mišljenje da jedan gen ne kontroliše samo jedno svojstvo i da je još manje osobina koje su kontrolisane sa samo jednog genskog lokusa.

Izraz "pleiotropie" skovan u 1910., kada  ga je pomenuo njemački genetičar Ludwig Plate, bivši učenik Ernst Haeckel, u knjizi  Festschrift.  Termin  "polyphaeon" je također predložen 1925.  (Haeckel), ali nije potrajao.

Čak i prije nego što je predložen termin bilo primjera različitih osobina za koje se činilo da se nasljeđuju zajedno. U svom klasičnom 1866.  radu, Gregor Mendel je na  grašku  povezao tri  osobine, navedene pod  istim brojem:  smeđe semenjača, ljubičasti cvjetovi  i aksijalne mrlje.
Fenomen plejotropnosti, između ostalog, proizilazi i iz činjenice da je svaki genom evolucijski izbalansirana cjelina, u kojoj postoji dugoročno usaglašena interakcija gena (alelnih i nealelnih) u formiranju  svskog svojstva i  individualnog fenotipa u cjelini.

Reference

Povezano 
Poligenija
Monogensko nasljeđivanje
Oligogensko nasljeđivanje
Genotip
Fenotip

Biologija
Genetika
Medicina
Poljoprivreda
Šumarstvo