Norrbotten
Norrbotten je jedna od 25 švedskih historijskih pokrajina (švedski: landskap) na krajnjem 
sjeveroistoku zemlje, koja danas više nema nikakvu administrativnu funkciju, ali se njeni stanovnici još uvijek 
identificiraju sa njom.

Geografske karakteristike
Norrbotten se prostire duž Botnijskog zaljeva, sa juga graniči sa pokrajinom Västerbotten, sa 
zapada sa Lapplandom i sa istoka sa Finskom. Pokriva teren od 26 671 km² na kom živi 192 542 stanovnika.

Danas administrativno pripada pod istoimenu grofoviju Norrbotten.

Kako se nalazi unutar Arktičkog kruga ima neobično surovu klimu, koju njegovi nativni stanovnici Saami opisuju kao 
klimu sa 8 godišnjih doba, kad je ljeti uvijek - dan, ali je za duge zime uvijek noć.

Historija
Norrbotten je najmlađa švedska pokrajina, kreiran tek 1810. od dijela starije pokrajine Västerbotten. Kuriozum je da je tek 1995. 
dobio grb.

Šveđani su počeli kolonizirati taj kraj tek nakon 1300. pa je prva grofovija (län) - Norrbotten osnovana 1441. 
ali je ubrzo podjeljena na dvije Västerbotten i Österbotten. Ime Norrbotten ponovno je vraćeno 1810. za administrativne reforme zemlje 
ovaj put kao ime pokrajine.

Privreda
Kako vrlo malo usjeva može dozrijeti za kratkog ljeta - poljoprivreda je vrlo slaba, a i drvoprerađivačka industrija, jer su drva niska i sporo rastu. Najveći industrijski centar je grad 
Luleå (administrativni centar Grofovije Norrbotten) u kom se tali željezna ruda 
iz rudnika u brdima Lapplanda.

Izvori

Vanjske veze 

 Västerbotten, Norrbotten och Lappland na portalu Tacitus 

Švedske pokrajine