Zgrada Jozefa Zadika Danona
Zgrada Jozefa Zadika Danona u Sarajevu nalazi se na uglu ulica Mula Mustafe Bašeskije i Kaptol u opštini Centar u Sarajevu, Bosna i Hercegovina. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj 26. oktobra 2010. godine, donijela je odluku da se zgrada proglasi za nacionalni spomenik BiH. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo.

Historija 
Zgrada Jozefa Zadika Danona na uglu ulica Mula Mustafe Bašeskije i Kaptol u Sarajevu predstavlja jedan od najreprezentativnijih primjera najamne stambene zgrade iz prvog perioda stvaralaštva u doba austrougarske vlasti u Sarajevu kada se pretežno  gradilo u duhu historicizma. Josip Vancaš, kao već dokazani projektant na području Sarajeva, projektuje stambenu zgradu u neorenesansnom stilu, koji je u Sarajevu primjenjivan kod objekata posebnog značaja. Objekat je građen najkvalitetnijim građevinskim materijalima iz tog perioda, po propisima novog Građevinskog reda za zemaljski glavni grad Sarajevo iz 1893. godine.. 

Novim propisima razrađeni su propisi po kojima se primjenjuju građevinski materijali do tančina i donesene su  precizne norme u pogledu dimenzioniranja novih objekata, odnosno način izvođenja temelja, zidova, ploča, dimnjaka i slično. Sve zgrade, javne bezuslovno, a privatne po pravilu, morale su se graditi od kvalitetne pečene cigle ili kamena, pokrivati vatrootpornim materijalom, a stepeništa su morala biti građena od kamena ili nekog drugog vatrootpornog materijala. Zgrade za stanovanje su, pored prizemlja mogle da imaju još najviše dva sprata, dok se u ulicama I klase (širina ulice od 15,00m), izuzetno mogao dopustiti i treći sprat, uz usklađivanje sa susjednim zgradama. Građevinskim redom je propisana i širina ulica, ali i trotoara prema objektima. Pored toga, propisano je da se građevinski zahvati mogu vršiti samo uz dozvolu nadležne uprave, kojoj je neophodno dostaviti projekte u odgovarajućem mjerilu. To je uticalo i na davanje značajne uloge školovanim arhitektima koji su u istom periodu izveli građevine po kojima su centralni dijelovi Sarajeva danas prepoznatljivi.

Nakon toga zgrada je nekoliko puta mijenjala vlasnika. Od izgradnje do danas nisu vršene bitne izmjene na objektu, a tokom ratova u XX vijeku nije došlo do značajnijih oštećenja.

Opis 
Zgrada spada u red stambeno-poslovnih najamnih zgrada u nizu, nastalih kao interpolacija u prethodno izgrađenom području.
Građena je u neorenesansnom stilu. Predstavlja izduženu uglovnicu približno pravougaone tlocrtne osnove dimenzija 9,00 m x 32,00 m. Spratnost objekta iznosi S+P+2+Potkrovlje, a visina do sljemena krova iznosi 17,20 m, dok visina do strehe iznosi 14,00m.

Literatura 
 Alija Bejtić -Ulice i trgovi Sarajeva. Sarajevo: Muzej grada Sarajeva 1973. Godine
 Ibrahim Krzović - Arhitektura secesije u Bosni i Hercegovini, Kulturno naslijeđe, Sarajevo
 Nedžad Kurto - Sarajevo 1492-1992, Oko, Sarajevo.
 B. Zlatar, M. Ganibegović, Š. Gavraović, V. Žujo - Sarajevo, ulice, trgovi, mostovi, parkovi i spomenici – općina Centar. Sarajevo: “Mediapress”, 2007.
 Jela Božić, -Arhitekt Josip pl. Vancaš, Značaj i doprinos arhitekturi Sarajeva u periodu austrougarske uprave, doktorska disertacija, Sarajevo, 1989.

Reference

Vanjski linkovi 

S
Građevine u Sarajevu
Nacionalni spomenici u Sarajevu