Kecskemét
Kecskemét (srpskohrvatski: Kečkemet) je grad u centru Mađarske od 111,836 stanovnika

Kecskemét je trgovačko - industrijsko - obrazovni i administrativni centar Županije Bács-Kiskun i osmi po veličini mađarski grad.

Geografske karakteristike

Kecskemét leži u sredini Mađarske točno na pola puta između Budimpešte i Szegeda, i isto tako između rijeke Tise i Dunava.

Historija

Mjesto datira iz vremena ugarske dinastije Arpadovića (vladali od 9. do 14. vijeka). Kecskemét je 
u 14. vijeku dobio gradske privilegije u nešto specifičnom obliku kao grad u polju (nešto slično  rimskom Opidumu).
 
Dobro je prošao za osmanske okupacije, jer je imao status sultanova direktnog vlasništva, pa je tako i bio pod 
njegovom zaštitom.

Privreda

Pješčano tlo u okolici grada pogodno je za uzgoj voća, pa Kecskemét i zovu Mađarskim voćnjakom, naročito zbog - kajsija, od kojih se prave brojne delicije od sirupa do poznate rakije - palinke. Pored tog Kecskemét je poznat i po vinogradarstvu, povrću i velikim stadima goveda.

Pored prerade voća, što je glavna industrijska grana Kecskemét ima i pogone koji proizvode tekstil, poljoprivredne mašine i robu široke potrošnje.

Znamenitosti

Većina gradskih znamenitosti leži uokolo centralnog trga, od katoličke katedrale do franjevačkog samostana.
Pored trga se nalazi i stara protestanska crkva sagrađena između 1680. - 1684., uz posebnu dozvolu sultana Mehmeda IV. Nedaleko je i sinagoga podignuta 1862. na temeljima starije bogomolje iz 1818.

U Kecskemétu je rođen mađarski dramatičar József Katona, i kompozitor i muzički pedagog Zoltán Kodály, njegovo ime danas nosi međunarodno poznata Muzička škola iz Kecskeméta.

Pobratimski gradovi

Izvori

Vanjske veze 

 Službene stranice Kecskeméta 
 Kecskemét, Hungary na portalu Encyclopædia Britannica 

Gradovi u Mađarskoj
Naselja u Županiji Bač-Kiškun