Westwerk
Westwerk ili vestverk (njemački za zapadni stil) je monumentalni oblik zapadnog pročelja crkve u srednjovjekovnoj arhitekturi predromanike (starohrvatska umjetnost) i romanike. Fasada se sastoji od nekoliko katova iznad centralnog portala, obično između dva tornja, dok se unutra nalazi vestibul, kapela, i nekoliko galerija koje gledaju na centralni brod. Ovakav način gradnje pročelja služio je za pokazivanje moći vladara, a vjeruje se da je na njega utjecalo mnogo kultura.

Najstariji primjeri ovih pročelja bili su na sirijskim ranokršćanskim crkvama, ali i onima u Španjolskoj. Dvorska kapela Karla Velikog u Aachenu je bio prvi primjer koji su slijedili mnogi, no taj westwerk je kasnijim nadgradnjama uklonjen. Tako je westwerk opatije u Corveyu (873–885, Njemačka) najstariji primjer koji i dan danas stoji. Njemački kraljevi, kasnije i carevi, imali su običaj prespavati u ovom westwerku za vrijeme svog obilaska zemlje. Kod nas najstariji primitivni primjer je starohrvatska crkva sv. Spasa na vrelu Cetine iz 9. vijeka.

U 11. vijeku westwerk se počeo primjenjivati u normanskoj gradnji, od kojih je možda prva bila crkva opatije u Jumiègesu, koja je posvećena 1067. god. Ovaj obrazac je nastavljen u mnogim gotičkim građevinama.

Literatura 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 Heiko Seidel: Untersuchung zur Entwicklungsgeschichte sakraler Westbaulösungen des kernsächsischen Siedlungsraumes in romanischer Zeit dargestellt vornehmlich an den Beispielen der Klosterkirche Marienmünster und der Pfarrkirche St. Kilian zu Höxter. Diss. Hannover 2003. Online: http://edok01.tib.uni-hannover.de/edoks/e01dh04/388873469.pdf

Arhitektonski elementi
Crkvena arhitektura