Bitka kod Roncesvallesa (824)
Bitka kod Roncesvallesa (baskijski:Orreagako gudua) bila  je bitka iz godine 824  u kojoj je baskijska vojska porazila je karolinšku vojnu ekspediciju  bitke   samo 46 godina nakon prve bitke kod Roncesvallesa (778) i u sučeljavanju je  pokazale slične značajke: baskijske snage iz planina ekspedicija  s Francima prema sjeveru, a isto zemljopisno okruženje ( prijevoj Roncesvalles ili u blizini njega). Bitka je rezultirala porazom karolinškog vojne ekspedicije i zarobljavanjem  njezinih zapovjednika Aeblusa i Aznara Sancheza.  Sukob je imao dalekosežnije  posljedice od onih iz  godine 778:  uspostavu neovisne Kraljevine Pamploni.

Pozadina

Nakon  ekspedicije Luja Pobožnog s pola srca  ekspedicija prema  Pamploni oko 814., Eneko Arista , koji je držao  snažne obiteljske veze s klanom  Banu Qasi  koji je predvodio njegov polubrat Musa, prevladao je u tvrđavi oko 816 (ili ranije ) , nakon što su se raširile vijesti o smrti Karla velikog  ( 814.)  a franački vazal , "Belasko od Pamplone - " Velasco " , navođen kao  " Balask al- Yalaski " u muslimanskim izvorima - je poražen u bitci kod Pancorba .  Godine  816. revolt iz Pamplone  se  proširio na  sjever preko Pirineja , a godine  816. Ludovik Pobožni je svrgnuo Seguina ( Sihimin ) vojvodu Gaskonje   i grofa od Bordeauxa, koji je stvarao Vojvodstvo 812. , zbog neuspjeha u  potiskivanju ili suosjećanja   pobunom, izazivajući tako još širii  revolt. 

Baskijski  kneževi obje strane Pirineja su se pobunili, ali ubrzo su bili  poraženi u Daxu od  strane karolinškog kralja Ludovika godine 817. Lupus Centullo tada bio imenovan za vojvodu (818.), ali i on je odmah svrgnut nakon što se pobunio. U međuvremenu, u Aragonu ( Jaca ) pro-franački grof Aznar Galindez je srušen od enekovog saveznika  grofa Garcije Maloa godine  820 . Sva  Vasconia ostala je  u ovom trenutku je u klimavom stanju pobune a franački nadzor nad hispanskim markama se  gubi.

Btika

Ekspedicija godine 824. je skupljena od karolinškog kralja u Gaskonji preostaloj pod franačkom vlašću (sjeverno od Pirineja ). Na čelu vojne sile  bio je vojvoda od Gaskonje   Aznar Sancheza ( možda i sin baskijskog kneza Lupa) , koji je vodio baskijske postrojbe koje su potjecale iz današnje Gaskonje, i grof brojati Aeblus (" Aeblus et Asinarius comites cum copiis Wasconum ad Pampilonam Missi "), zapovjednik franačke vojske . Vojna sila se uputila na jug   s ciljem prekida baskijske   pobune sa sjedištemu  u Pamploni. Ekspedicija je stigla u baskijsko  uporište, ali nije  naišla na otpor i ekspedicija koja je ispunila svoje ciljeve se uputila  natrag na sjever s robom opljačkanom u gradu.

Međutim, na krivudavim uskim prolazima u regiji Cize (prema Umayyadskim  kroničarima ), združene snage uključujući Navareza  (Eneko Aritza ) , Banu Qasi i Aragonaca  čekale su ih  ih skrivene u šumama. Baski su angažirali  dvije postrojbe na njihovu terenu i karolinške snage su teško poražene. Ne samo da su se vojnici preusmjerili, nego su i oba   zapovjednika ekspedicije bili zarobljeni od strane napadača.

Naknadna događanja

Nakon karolinškog poraza, dva su zapovjednika dočekale različite sudbine: dok je franački grof   Aeblus  poslan kao zarobljenik u   Córdobu, Aznar Sánchez je pušten zahvaljujući svom srodstvu s otmičarima ("Asinarius Vero Misericordia eorum, qui eum ceperant, kvazi qui consanguineus eorum esset ") 

Eneko Aritza došao kao pobjednik nakon bitke i postao neprikosnoveni vladar Pamplone.Novo neovisno baskijsko  kraljevstvo dovelo  je do definitivnog odvajanja  teritorija južno od Pirineja iz Gaskonjskog Vojvodstva koje je bilo franački vazal, kao i do gubitka kontrole nad hispanskim markama  i početka promjenljivog   savezništva kraljeva Pamplone i   Banu Qasi.

Historija Baskije 
Historija Španije
Franačka