Alexander Dubček
Aleksander Dupček (  /ˈalɛksandɛr ˈduptʃɛk/, 27. novembar 1921. Uhrovec – 7. novembar 1992. Prag) bio je slovački komunistički političar, glavna ličnost Praškog proleća 1968. godine.

Život 
Rodio se 1921. godine u istoj kući kao i Ljudovit Štur u zgradi mesne škole. 
Njegov otac Štefan Dupček bio je stolar i nekoliko godina je radio u SAD gde je postao uvereni komunista. Mladi Aleksander Dupček je 1925. godine otišao sa svojim roditeljina u sovjetski Kirgistan i na ovaj način je Dupčekova porodica živela u Sovjetskom Savezu i SAD. 1938. godine su se Dupčekovi preselili u Slovačku da bi Aleksander Dupček sledeće godine stupio u tada ilegalnu Komunističku partiju Slovačke.

Izučio je zanat mašinskog bravara i radio u Dubici nad Vahom a 1944. godine je učestvovao u Slovačkom narodnom ustanku. Posle rata je delovao na različitim političkim funkcijama u Trenčinu i Banjskoj Bistrici. Kako je odlično govorio ruski bio je upućen u Moskvu da tamo studira političke nauke. Od 1962. godine je vršio funkciju sekretara oblasnog odbora Komunističke partije Čehoslovačke u Bratislavi. Sukobio se 1967. godine sa predsednikom Čehoslovačke Antoninom Novotnim koji nije bio popularan i ovo je rezultovalo u njegovom izboru za prvog sekretara centralnog komiteta Komunista Čehoslovačke i ovaj je proces nazvan Praško proleće.

Vodeći političari Sovjetskom Savezu su pratili procese u ČSSR-i sa velikim nezadovoljstvom i bojali su se slabljenja pozicija Istočnog socijalističkog bloka na međunarodnoj sceni i pošto čehoslovački reformisti nisu dobili poverenje sovijetskih saveznika ovi su početkom jula aktivno radili na pripremanju vojnog udara protiv ČSSR-e.

Združena vojska pet država Varšavskog pakta napala je i zauzela ČSSR tokom noći sa 20. avgusta na 21. avgust, a Aleksander Dupček i druge vođe Praškog proleća odvedeni su u Moskvu.

Uprkos porazu Dupček se nije povukao sa svoje funkcije dobrovoljno, ni u vreme kada se spalio Jan Palah ni u vreme drugih manifestacija protiv prisutnosti okupacione vojske u ČSSR-i. Aleksandra Dupčeka je u njegovoj funkciji zamenio Gustav Husak. U aprilu 1969. godine on je opozvan sa funkcije. Kratko je radio kao ambasador u Turskoj a zatim je bio 1970. godine izbačen iz Komunističke partije Slovačke povukao se iz javnog života i radio je za jedno šumarsko preduzeće iz Bratislave.

Posle Plišane revolucije u godinama 1989. – 1992. godine se vraća polako u politiku i 1989. godine se o njemu razmišljalo kao o predsedniku Čehoslovačke. Kada su se lideri Plišane revolucije dogovorili da predsednik bude Vaclav Havel, Dupček se (prema Fedoru Galu) od žalosti rasplakao. 1992. godine je doživeo saobraćajnu nesreću i bio hospitalizovan na Praškoj bolnici na Homolci gde je i umro 7. novembra 1992. godine a sahranjen je na groblju Slavičkove udoljije u Bratislavi.

Odlikovanja 
1995. godine mu je predsednik Mihal Kovač dodelio drževno odlikovanje reda Ljudovita Štura I. razreda. In memoriam.

Izvori 
 Članak je delom ili u potpunosti napisan prema istoimenom članku objavljenom u slovačkoj Vikipediji

Literatura 
 Opća i nacionalna enciklopedija
 Alexander Dubček - profil na stranici nagrade Saharov

Spoljašnje veze 

 http://www.czsk.net/svet/clanky/svet/cesicar.html
 http://www.sds.cz/view.php?cisloclanku=2005010802
 http://www.rsi.sk/slo/slovacivosvete/kirgizsko/kirgizsko.html
 http://www.czsk.net/svet/clanky/kultura/dubcekkirgiz.html
 Místo Alexandra Dubčeka v československých dějinách I.
 Místo Alexandra Dubčeka v československých dějinách II.
 Památník na 88. kilometru dálnice D1 - odkaz Mapy
 Další informace o smrti 
 Byl na Dubčeka spáchán teroristický útok? Článek od tehdejšího přimáře chirurgického oddělení humpolecké nemocnice 
 Životopis na Lidovkách
 Další informace o smrti

Slovački političari
Komunisti
Čehoslovački političari