Eropa
Eropa () bila je, u grčkoj mitologiji, kći kritskog kralja Katreja, sestra Klimenina, Apemosinina i Altemenova te supruga Atreja (ili Plistena), kome je, prema većini izvora, rodila Agamemnona i Menelaja.

Mitologija

Na Kritu 
Eropin otac bio je Katrej, sin Minojev, i kralj Krita. Katrej je imao još dve kćeri, Klimenu i Apemosinu, kao i sina Altemena. Prema predanju koje slede Sofokle u tragediji Ajant i Euripid u izgubljenoj tragediji Krićanke, Katrej je zatekao Eropu u krevetu s jednim robom i potom je predao Naupliju da je utopi, no Nauplije joj je poštedeo život i ona se udala za Atreja, sina Pelopovog i mikenskog kralja, odnosno, prema Euripidu, za Plistena.

Međutim, Pseudo-Apolodor kaže da je Katreju proročište proreklo da će ga ubiti jedno od njegove vlastite dece, pa je Katrej predao Eropu i Klimenu Naupliju uz nalog da ih proda u tuđinu. Eropov brat Altemen saznao je za proročanstvo i, plašeći se da će on biti taj koji će ubiti oca, poveo je sa sobom Eropinu drugu sestru, Apemosinu, i otišao na Rodos. No, Nauplije je Klimenu zadržao kod sebe, a Eropa se udala za Plistena, kome je rodila Agamemnona i Menelaja.

U Mikeni 
Eropa je s Krita otišla u Mikenu, gde je, prema većini izvora, rodila Agamemnona i Menelaja. Njihov je otac bio ili Atrej ili Plisten, koji je, prema nekim izvorima, bio Atrejev sin.

Prema Homeru, Agamemnon i Menelaj su bili sinovi Atreja i Erope. Premda se u Euripidovim Krićankama i u navedenom odeljku iz Pseudo-Apolodora navodi da je Eropa bila Plistenova supruga, pri čemu Pseudo-Apolodor dodaje da je Plisten bio Agamemnonov i Menelajev otac, na drugim mestima Euripid i Pseudo-Apolodor, kao i većina drugih izvora, slede Homera.

Međutim, Euripid i Pseudo-Apolodor nisu jedini koji kažu da je Plisten bio Agamemnonov i Menelajev otac. Među drugima su se, kako se čini, nalazili Hesiod, Eshil, Porfirije, i "drugi".

Moguće je pretpostaviti da je Eropa prvo bila udata ua Plistena, a potom za Atreja, koji je onda usvojio njenu decu iz prvog braka. Neki su u antici upravo tu hipoezu i izneli, premda se tu može raditi jednostavno o pokušaju da se pomire dva različita predanja.

Atrej i Tijest 

Eropa se pojavljuje u mitu koji govori o borbi za vlast između Atreja i njegovog brata blizanca, Tijesta, te u njihovom potonjem krvavom obračunu. Atrej i Tijest bili su sinovi Pelopa i Hipodamije. Zbog žudnje za očevim prestolom ubili su svog polubrata Hrisipa, pa su zato bili izgnani, nakon čega su otišli u Mikenu.  Kad je dinastija Perseida izumrla, Mikenjanima je proročište savetovalo da za svog novog kralja odaberu jednog od Pelopovih sinova. Eropa i Tijest su bili ljubavnici, a Eropa je od svog supruga Atreja ukrala zlatno janje i dala ga Tijestu, kako bi Mikenjani izabrali Tijesta za svog kralja.

Prema Higinu, Eropa je Tijestu rodila dva sina, Tantala i Plistena, a u Euripidovim Krićankama možda su upravo njih dvojica bili ona deca čije je meso Atrej poslužio Tijestu. Iz komentara uz Euripidovog Oresta, koji potiču iz vizantijskog perioda, doznaje se da je, u nekom neimenovanom Sofoklovom delu, Atrej bacio Eropu u more i tako joj se osvetio za neverstvo i krađu zlatnog janjeta.

Sličnosti s Augom i Danajom 
Priče o Eropi pokazuju sličnosti s mitovima o Augi i Danaji, kao što su predskazana ubistva, ljubavni gresi kćerki i potonje kazne koje su pretrpele od očeva, bilo tako što su bačene u more ili tako što su prodate u tuđini. 

Auga je bila kći Aleja, kralja Tegeje, i majka junaka Telefa. Prema jednoj verziji, Aleju je proričište predskazalo da će njegovi sinovi stradati od ruke Auginog sina, pa je Alej postavio Augu za Ateninu sveštenicu, kako bi ostala devica. Međutim, ona je ipak zatrudnela s Heraklom. Zbog toga je, zavisno od izvora, bila bačena u more, ili je bila predata Naupliju da je utopi ili je, pak, bila prodata u tuđinu. U svakom slučaju, naposletku je završila u Miziji i tamo se udala za kralja Teutranta.

Danaja je bila kći Akrisija, kralja Arga, te majka junaka Perseja. Proročište je predskazalo Akrisiju da će ga ubiti Danajev sin, pa je on utamničio kćerku. Danaja je ipak zatrudnela, i to sa samim Zevsom, kako kaže većina izvora, nakon čega ju je otac bacio u more, ali je preživela zahvaljujući Zevsovoj intervenciji.

Reference

Literatura 

 

 

 

Žene u grčkoj mitologiji