Spiridon Gopčević Mlađi
Spiridon Gopčević - Mlađi pseudonim Leo Brenner  (Trst, 9. jul. 1855. - Berlin, 1936. ali 
i Beč, 1928.), bio je austrijski novinar, astronom i publicist 
i srpski diplomat.

Biografija
Spiridon Gopčević rođen je u kući bogatog trščanskog brodovlasnika Spiridona Gopčevića porijeklom 
iz Herceg Novog.
Kad mu je otac 1861. bankrotirao i ubio se, majka Louise Ehmann odvela ga je u Beč gdje se školovao od 1861 do 1865 
u jezuitskoj školi sv. Anne, a od 1865 - 1869 pohađao je gimnaziju u Melku.

Nakon majčine smrti 1872. počeo je studirati 1873. i mjenjati fakultete, da bi se 1874. upisao na bečki 
konzervatorij (klavir i pjevanje) ali je ii to napustio nakon godine dana. Jer od 1875. radi kao ratni dopisnik za razne bečke novine i izvještava iz Hercegovačkog ustanka i kasnijeg 
Crnogorsko-turskog rata koji je završio povlačenjem Osmanlija 1878.

Od 1880 radi kao ratni dopisnik po Balkanu, i puno putuje.od Sibira, Bliskog Istoka, Sjeverne Afrike do Amerike.

Između 1886. - 1887. radi kao ataše u srpskoj ambasadi u Berlinu, a od 1887. 
do 1890. na istom mjestu u Beču.

Prvu knjigu Montenegro und die Montenegriner (Crna Gora i Crnogorci) objavio je 1877. u Leipzigu.
Zatim je napisao još nekoliko knjiga na temu jugoistočnog Balkana i njegovih naroda. Politički se i on poput mnogih drugih u to vrijeme, oduševio idejom okupljanja svih Južnih Slavena u jedinstvenu državu okupljenu oko 
Kraljevine Srbije kao balkanskog Pijemonta.

Zbog proturežimskog pisanja - Gopčević je 1882. (ili 1893.) dospio u zatvor, pa je nakon tog napustio novinarstvo.

Karijera pod imenom Leo Brenner
Nakon novinarstva, potpuno se posvetio astronomiji, uz pomoć supruge bogate Austrijanke 
Franziske von Praskowitz i njezinih društvenih veza, skupio je sredstva za pokretanje zvjezdarnice u 
Malom Lošinju, koju je nazvao Manora Sternwarte po pseudonimu svoje žene - Manora. Oboje se 1893. sele u Mali Lošinj gdje na 15 godina zakupljuju poveću vilu, na čijem krovu grade opservatorij površine 16 m² sa drvenim tornjem koji mogao okretati oko svoje osi, i nabavljaju najvažnije teleskop sa objektivom promjera 178 mm. Zvjezdarnica Manora imala je i vlastitu biblioteku sa preko 4 hiljade naslova.

Opservatorij je proradio 9. maja 1894., narednih godina Leo Brener, kako se odtad potpisivao objavio je brojne rezultate svojih opažanja u tadašnjim prestižnim časopisima Astronomische Nachrtrichten, “Observatory”, The Journal of the British Astronomical Association, The English Mechanic i World od Science, a Manora je postala mjesto koje su posjećivali brojni astronomi.

Njegovu naučnu karijeru pokopao je izračun vremena Venerine rotacije, koji se  pokazao pogrešnim, pa su kolege na njegov rad počele gledati sa skepsom. Njega je to uvuklo u žučne polemike, koje su ga još više diskreditirale u naučnom svijetu - pa mu je časopis Astronomische Nachrtrichten, prestao objavljivati radove.

Revoltiran tim postupkom pokrenuo je - 1899. vlastiti časopis  Astronomische Rundschau, prvu astronomsku reviju u jugoistočnoj Evropi. To je bilo vrijeme kad je objavio i brojne knjige na tu temu; Sparziergange durch das Himmelseitz (Šetnja nebeskim svodom) i Hanbuch fur Amater-Astronomen (Priručnik za astronome-amatere) i Neue Sparziergange durch das Himmelseitz (Nova šetnja nebeskim svodom).

Kad mu je država 1900. uskratila daljnju financijsku pomoć Gopčević je zbog nemogućnosti da sam namiri sredstva -1909. zatvorio zvjezdarnicu i preselio se u Sjedinjene Američke Države, okrenuvši novi list u svom hirovitom životu.

Gopčević je nekoliko godina živio u San Franciscu, tamo je pokušao uspjeti na sasvim drugom polju pa je 
komponirao dvije opere; The Paris September Days (1912) i The Life Saver (1914.)
Neposredno pred izbijanje Prvog svjetskog rata vratio se u Evropu, u Berlin gdje je uređivao jedan vojni 
časopis, i objavljivao političke članke na temu ujedinjenja svih južnoslovenskih naroda, ali ovaj put pod okriljem 
Austro-Ugarske.

Nakon rata jako osiromašuje, ali i dalje piše, posljednji tekst koji je napisao za koji se zna je iz 1922., u njemu piše o mitskim 
potonulim kontinentima Atlantidi i Lemuriji.

Nejasno je kad je (i gdje) je umro, često se navodi 1928. i Beč, ali i 1936. navodeći Beč kao grad u kom je umro , ali i Berlin.
Kao datum smrti se čak navodi i 1909. (Österreichisches Biographisches Lexikon).

Spiridon Gopčević bio je sve u svemu vrlo kontravezna ličnost, koji je pored svih svojih aktivnost uspio napisati  i 15 novela, drama i poema.

Ostavština
Njegov doprinos astronomiji ipak je bio dovoljan da njegov kolega, njemački astronom Philipp Fauth (1867. - 1941.) po njemu nazove jedan od najvećih kratera na Mjesecu - Brenner

Ulica u Malom Lošinju u kojoj je bila njegova zvjezdarnica  i danas nosi ime Spiridona Gopčevića, a lokalno astronomsko 
društvo se od 1993. zove Leo Brener.

Bibliografija (nepotpuna lista)
Pod prezimenom Gopčević napisao je slijedeće knjige;
 Montenegro und die Montenegriner, 1877
 Uber Albanien und seine Liga, 1881
 Serbien und Serben 1888.
 Altserbien und Mekedonien 1889
 Bulgarien und Ostrumelien, 1886
 Kriegsgeschichtliche Studien, (dvije knjige) 1887
 Makedonien und Alt-Serbien, 1889

A pod prezimenom Brenner;
 Spaziergänge druh das Himmelszelt, Leipzig 1898
 Beobachtungs-Objekte für Amateur-Astronomen, 1902
 USA. Aus dem Dollarlande; Sitten, Zustände und Einrichtungen der Vereinigten Staaten, 1913
 Das Fürstentum Albanien, 1914
 Geschichte von Montenegro und Albanien, 1914
 Aus dem Lande der unbegrenzten Heuchelei. Englische Zustände, 1915
 Rußland und Serbien von 1804-1915., 1916
 Amerikas Rolle im Weltkriege, 1917
 Die Wahrheit über Jesus nach den ausgegrabenen Aufzeichnungen seines Jugendfreundes, 1920
 Kulturgeschichtliche Studien, 1920
 Österreichs Untergang, 1920

Biografije
 Joseph Ashbrook: The Curious Career of Leo Brenner
 Michael Heim: Spiridion Gopcevic: Leben und Werk (Wiesbaden: O. Harrassowitz, 1966);

Izvori

Vanjske veze 

 Spiridon Gopcevic na portalu IstriaNet 

Astronomi
Austrijski novinari
Austrijski pisci
Srpski novinari
Srpski pisci
Srpski diplomati
Authority control