Maršal Jugoslavije
Maršal Jugoslavije (; ) je bilo najviše vojno zvanje u Jugoslovenskoj narodnoj armiji.

Istorija vojnog zvanja 

Jedini Maršal Jugoslavije bio je predsednik SFRJ
Josip Broz Tito. Ovaj naziv je dobio, kao Vrhovni komandant NOV i POJ, na Drugom zasedanju AVNOJ-a u Jajcu, 29. novembra, 1943. godine, odlukom Predsedništva AVNOJ-a na predlog slovenačke delegacije a objavljeno je kasnije u Službenom listu DFJ broj 1. od 1945. godine.

Zvanje je dodeljeno za:

Ovo vojno zvanje je Tito koristio kao najviši vojni čin jer pored toga što je bio predsednik države, bio je i vrhovni komandant oružanih snaga SFRJ. Takođe je poznato da su uniforme maršala bile različite zavisno od svečanosti. To su bile uniforma kopnene vojske (SMB), vazduhoplovstva i protivvazdušne odbrane (RV i PVO), ratne mornarice (RM) i pet svečanih: mišsiva, svetloplava, tamnoplava, bela i teget. Od 1943. do 1980, za Tita su napravljene 27 uniformi i sve se one čuvaju u Muzeju istorije Jugoslavije.

Smrću Josipa Broza Tita 4. maja 1980. zvanje maršal Jugoslavije je formalno prestalo da postoji, a vrhovni komandant oružanih snaga je postao predsednik Predsedništva SFRJ. U to vreme napravljena je uniforma za predsednika predsedništva sa generalskom epoletom i grbom SFRJ u epoleti koja je predstavljala uniformu vrhovnog komandanta.

Sektori kabineta vrhovnog komandanta 
Kabinet vrhovnog komandanta JNA bio je vojno, bezbednosno i savetodavno telo u JNA stavljen u službu vrhovnom komandantu. Postojao je u periodu od 1944. do 1980. godine i nalazio se u sastavu Maršalata Jugoslavije.

Sektori kabineta vrhovnog komandanta su se satojali iz nekoliko odeljenja:

 1. odeljenje:
 Načelnik kabineta vrhovnog komandanta JNA
 Pomoćnik načelnika kabineta vrhovnog komandanta JNA
 Ostali pomoćnici i službenici
 2. odeljenje:
 Glavni šef bezbenosti (ađutant) vrhovnog komandanta JNA
 Sekretar glavnog šefa bezbenosti (ađutanta) vrhovnog komandanta JNA
 3. odeljenje:
 Odeljenje za bezbednost Maršalata Jugoslavije

Ađutanti vrhovnog komandanta 
Kao vrhovni komandant maršal Jugoslavije je imao i svog ličnog pratioca (ađutanta). Ađutant vrhovnog komandanta je bio vojno lice u vreme Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Radio je u Kancelariji vrhovnog komandanta Jugoslovenske narodne armije a zaduženja su mu bila: glavni šef bezbenosti i zaštite vrhovnog komandanta, koordinator bezbednosnih službi SFRJ. Ađutant je bio direktno podređen vrhovnom komandantu i načelniku kabineta. Od 1941. do 1943. godine Tito je kao generalni sekretar pre uvođenja zvanja imao dva lična pratioca. Zvanje ađutant uvedeno je 1943. godine.

Lični pratioci 
 Jaša Rajter (1941) 
 Boško Čolić (1941—1943)

Ađutanti 
 Boško Čolić (1943—1945) 
 Milan Žeželj (1945—1962) 
 Luka Božović (1962—1966) 
 Anđelko Valter (1966—1971)
 Marko Rapo (1971—1976)
 Đuka Balenović (1976—1977)
 Tihomir Vilović (1977—1980)
 Zvonimir Kostić (1980)

Zanimljivosti 
 Dugo posle rata Tito se u skoro svim prilikama pojavljivao u uniformi. Jedom prilikom mu je Vladimir Dedijer to zamerio, što je Tita razljutilo te je odgovorio da bih bio presrećan kada bih Jugoslavija imala 16 miliona intelektualaca pa onda nebih morao da nosi uniformu. Za razliku od njih seosko stanovništvo obožava uniformu.

Povezano 
 Maršal
 Josip Broz Tito
 Jugoslovenska narodna armija

Reference

Literatura 
 Vojna enciklopedija. Vojnoizdavački zavod Beograd, 1975. godina.

Jugoslavija
Jugoslavija
Josip Broz Tito
Narodnooslobodilačka vojska Jugoslavije
Vojna zvanja