Ustav Venezuele
Ustav Bolivarske Republike Venezuele (španjolski: Constitución de la República Bolivariana de Venezuela) je aktualni, ukupno dvadeset i šesti, ustav Venezuele. Nacrt Ustava izrađen je sredinom 1999. godine od strane ustavotvorne skupštine koja je formirana preko narodnog referenduma. Promulgiran krajem prosinca 1999. godine, ovaj je Ustav zamijenio onaj iz 1961., koji je bio najduže važeći u historiji te zemlje. Glavnu podršku novom ustavu dao je bivši predsjednik Venezuele, Hugo Chávez, a nakon donošenja je dobio podršku od različitih skupina, među kojima su bili i tvorci ustava iz 1961. godine, Luis Miquilena i Carlos Andrés Pérez. Chávez i njegovi sljedbenici (chavistas) nazivali su ovaj ustav "Bolivarskim ustavom" (španjolski: Constitución Bolivariana), smatrajući da se u njemu reflektira ideologija Simóna Bolívara i bolivarizma. 

Ustav iz 1999. godine bio je prvi u historiji Venezuele koji je odobren na narodnom referendumu, a njegovim stupanjem na snagu inaugirirana je tzv. "Peta Venezuelanska Republika", mahom zbog brojnih socioekonomskih promjena koje je donio, ali i zbog činjenice da je njima promijenjen službeni naziv države iz Republike Venezuele u Bolivarsku Republiku Venezuelu. Velike promjene dogodile su se u strukturi venezuelanske vlasti te njezinim pravima i obvezama, a došlo je i do osjetnog povećanja broja zagarantiranih ljudskih prava za sve građane Venezuele, među kojima su – besplatno obrazovanje do trećeg stupnja, besplatno zdravstvo, pristup čistom okolišu te prava manjina (posebice indijanskog stanovništva) na vlastitu kulturnu tradiciju. Sa svojih 350 članaka, "Bolivarski ustav" je jedan od najdužih, najdetaljnijih i najkompleksnijih ustava na svijetu. 

Jedna od najznačajnijih odlika ustava Venezuele u odnosu na ostale ustave Latinske Amerike je izostanak mogućnosti opoziva predsjednika od strane nacionalnog parlamenta.

Pravo u Venezueli
Venezuela