Talir
Talir ili thaler je ime za veliku srebrenu kovanicu - koja se orginalno zvala njemački 
joachimsthaler, po češkom gradu Jáchymov gdje je iskovana 1517.

Historija 

Krajem 15. vijeka pala je vrijednosti malih srebrnih kovanica, i narasla potreba za kovanjem većih nominala. Nakon povećanja proizvodnje srebra i usavršavanja kovanja, moglo se početiti sa kovanjem većih srebrenih kovanica. 
Prve kovanice u tom stilu, počeo je kovati tirolski vojvoda Siegmund između 1484.- 1486. One su nazvane 
guldengroschen, zato jer su imale istu vrijednost kao i zlatni gulden.

Od 1517. grofovi Šlik (njemački: Schlick) vlasnici rudnika srebra u Jáchymovu počeli su sistematski kovati srebrene kavanice po uzoru na guldene, koje su nazvali 
iochims -taler münz, a kasnije samo taler. 

Fina čistoća srebra, težina od oko 27,20 gr, a kasnije 26,39 gr i dobra  estetska obrada, pridonijeli su tome da se talir proširio po svim njemačkim zemljama, a vrlo brzo i izvan tog kruga, pa je postao uzorak za kovanje sličnih kovanica. 
U samom početku je talir imao vrijednost od 60 krajcara, nešto kasnije 68 reichstalera, a ubrzo i 72. Od 1580. vrijednost mu je bila 90 krajcara, ali je sadržaj srebra varirao.
Nakon što je  1857. formiran monetarni savez južnonjemačkih zemalja, za talir je dogovorena jedinstvena težina, i sadržaj čistog srebra koji je morao iznositi najmanje - 16,67 gr.

Nakon monetarne reforme koja je provedena između 1871.- 1873. vrijednost talira ie fiksirana na tri zlatne marke, ali je istovremeno počelo i njegovo povlačenie iz prometa. Potpuno povlačenje iz prometa desilo se 1907., ali se ime talir - iako u nešto izmijenjenom obliku, zadržalo u nazivu moneta brojnih država, od Skandinavije;  daaler, riksdaler, Holandije - daalder, Italije - tallero, sve do Sjedinjenih Američkih Država - dollar.

Izvori

Vanjske veze 

 Thaler 

Kovani novac