Enric Duran
Enric Duran Giralt (rođen 23. aprila 1976. godine u Vilanova i la Geltrú), poznat kao Robin Hood koji je pljačkao Banke, je katalonski antikapitalista i jedan je od suosnivača Katalonske Integrlane Kooperative (CIC - Cooperativa Integral Catalana) i FairCoop-a. 

17. rujna 2008. javno je objavio da je 'opljačkao' desetine španskih banaka u iznosu od gotovo pola miliona eura kao deo političke akcije, kako bi osudio ono što je nazvao predatorskim kapitalističkim sistemom.

Od 2006. do 2008. godine, Duran je uzeo 68 komercijalnih i ličnih kredita od ukupno 39 banaka bez garancije ili imovine kao zaloga. Nije imao nameru vratiti dugove i iskoristio je novac za finansiranje raznih anti-kapitalističkih pokreta. Godine 2008. Duran je objavio i on-line članak pod naslovom "Ja sam" opljačkao "492.000 eura od onih koji nas najviše pljačkaju, kako bi ih potkazao i izgradio alternative u društvu" (prevedeno), i on-line videozapis, objašnjavajući šta je učinio i zašto. Pritom je morao da napusti zemlju kako bi video reakcije i razmotrio sledeće poteze. To je takođe objavljeno u besplatnom časopisu Crisis, na katalonskom jeziku, od kojih je 200.000 primeraka odštampano i distribuisano od strane volontera širom Katalonije. Druga novina, Mi možemo! Živeti bez kapitalizma bio je distribuiran 17. marta 2009., a treći, Želimo! 17. septembra 2009.

Navedeni razlozi za akciju 
Duran je naveo da je nastojao stvoriti raspravu o finansijskom sistemu i trenutnom kapitalističkom, povećati protestne akcije protiv istog, kao i finansirati društvene pokrete koji nastoje stvoriti alternative. Duran je nazvao ono što je učinio čin "finansijske građanske neposlušnosti" i izjavio je da je spreman i da ide u zatvor zbog svojih postupaka.

Odgovor vlasti 
Godine 2009. Duran se vratio u Španiju. Policija ga je uhapsila 17. marta 2009. na Univerzitetu u Barceloni, jer je protiv njega podignula optužnica šest od trideset devet banaka. Proveli su dva mjeseca u zatvoru prije nego što su oslobođeni na jamčevinu od 50.000 eura.

Za prvu godišnjicu objavljivanja njegove "pljačke", 17. septembra 2009. planiran je aktivistički dan u više od 100 gradova, u kojima su se ljudi sastajali, kako u Španiji tako i u inostranstvu, kako bi razmenili iskustva i stvorili alternative kapitalizmu.

U novembru 2011. je podnešen prilog sudiji u kom je prikazan ugovor koji je Duran sklopio sa Bankom Bilbao Vizcaya Argentaria. Državni tužilac je 25. studenog 2011. zatražio od sudbene vlasti da za Durana odredi kaznu zatvora u trajanju od 8 godina, za zločine iznošenja lažnih dokumenata (pri osiguravanju svojih zajmova) i nastavka nesolventnosti. Odbrana se bazirala na činjenici da je ukidanje zatvorske kazne za neplaćene dugove u Španiji odbačeno. Duran je lično odgovorio "ne mislim da sudstvo ima pravo suditi" (prevedeno s kataloga). Ispitivao je nedostatak odgovora države na finansijske špekulante koji su naneli veliku patnju velikom delu evropskog stanovništva, te na septembarskoj promeni španskog ustava, 2011. godine, koji je otplatu dugova stavio kao apsolutni prioritet zemlje. Takođe je tvrdio da su njegovi postupci bili čin društvene pravde - pokušaj da se na neki način isprave nepravde, koje su počinjene od strane onih na vlasti. 

Duran je naveo pomilovanje koje je u novembru 2011. godine dobio glavni izvršni direktor Banke Santander, Alfredo Saenz Abad, kao primer pristranosti pravosuđa prema moćnicima i dobro povezanim, te je tvrdio da "kada vlada krši prava ljudi, pobuna je najsvetije od prava i najpotrebnija od naših dužnosti "(prevedeno s katalonskog). Pozvao je svoje pristalice da ne gube vreme za kampanje za oslobođenje ili puštanje na slobodu, nego da prate svoje delo građanske neposlušnosti prema vlastitim bankama. U martu 2012. objavio je video koji objašnjava njegovu pravnu situaciju i nastavlja podsticati druge na građansku neposlušnost.

Život u egzilu 
Pre krivičnog suda zakazanog za 12. februar 2013. godine, Duran je odlučio da napusti zemlju umesto da se sudi u Španiji. "Ne vidim legitimnost u pravosudnom sistemu utemeljenom na autoritetu, jer ne prepoznajem njegovu vlast." Tužitelj i 16 bankarskih institucija zatražili su zatvorsku kaznu u trajanju od 8 godina.

Otkad je počeo sa životom u egzilu, pokrenuta je kampanja pod nazivom #ReturnWithFreedom, kako bi se Duranu omogućilo da se vrati u Kataloniju.

Prethodni aktivizam 
Duran je bio uključen u kampanju "Za ukidanje duga" (1999/2000), "Pokret za globalni otpor" (2000/2002) i "Kampanja protiv Svetske banke" (2001.) i "Kampanja protiv Evrope kapitala „(2002).

Katalonska Integralna Kooperativa 
U aprilu 2010. godine Duran je počeo promovisati Katalonsku Integralnu Kooperativu kao praktični primer ideala koji su detaljno opisani u "Možemo!" Živjeti bez kapitalizma. U 2011. godini kooperativa je prihvatila odgovornost za nekadašnji industrijski kompleks, s ciljem da se pretvori u centar za ekološke aktivnosti.

FairCoop 
U aprilu 2014. godine Duran je počeo razvijati ideju koja će postati Faircoop, otvorena globalna kooperativa. U njoj su navedeni ciljevi "doprineti prelasku u novi svet, smanjenjem ekonomskih i društvenih nejednakosti među ljudima što je više moguće, a istovremeno postupno pridoneti novom globalnom bogatstvu, dostupnom celom čovečanstvu kao zajedništvu".

Faircoin je odabran kao kriptovaluta na kojoj će temeljiti resursno-redistribucijske aktivnosti i izgradnja novog globalnog ekonomskog sustava.

Vidi još 
 Antikapitalizam 
 Bankarska prevara 
 Građanska neposlušnost 
 Odrast
 Faircoop

Spoljašnje veze 
 "€500,000 scam of a Spanish Robin Hood" from Guardian newspaper, September 19, 2008
 Enric Duran 
 FairCoop  
 Katalonska Integralna Kooperativa

#Referenca 

Rođeni 1976.
Žive ličnosti