Uppland
Uppland je jedna od 25 švedskih historijskih pokrajina (švedski: landskap) na istoku središnjeg dijela zemlje, on danas više nema nikakvu administrativnu funkciju.

Geografske karakteristike
Okrug Uppland ima površinu od 12 738  km² na kojoj živi 1 524 578 stanovnika.
Sa istoka je omeđen Botnijskim zaljevom i Baltičkim morem, sa juga 
graniči sa pokrajinom Södermanland, sa zapada sa Västmanlandom i sa sjevera sa Gästriklandom.

Uppland se prostire po teritoriju tri današnje grofovije (švedski: län), to su; Uppsala, zatim 
po sjevernom dijelu Stockholma i istočnom dijelu Västmanlanda. 
Teren pokrajine je generalno nizinski, u prosjeku ne doseže ni 60 metara nadmorske visine. Južni dio Upplanda, koji graniči sa Jezerom Mälaren i obalom (krajem znanim kao Roslagen) ima raznolikiji krajolik, od dubokih uvala, šumovitih brdašca do brojnih otoka. Dok je kraj na sjeveru jednoličniji, tamo prevladavaju šume i bare.

Uppland je bio najnaseljeniji kraj u sredini Švedske u brončano doba. Tokom željeznog doba proširio je svoju hegemoniju na susjedna kraljevstva i postaje srce švedskog carstva, to se nastavilo i za pojave kršćanstva kad je postao sjedište nadbiskupije i traje do danas.

Privreda
Na plodnim ravnicama uzgajaju se najviše žitarice i krumpir, a razvijeno je i stočarstvo. Industrija Upplanda je raznolika od metalurgije do drvoprerađivačke na sjeveru, kraja bogatog šumama i željeznom rudom.
Dok se u industrijskim gradovima juga kao što su Enköping, Sundbyberg i Solna proizvodi svašta, od čokolade, strojeva do električne opreme, dok su Djursholm i Lidingö u globalu jedino stambeni, a Norrtälje, Östhammar, Öregrund i Vaxholm ladanjski gradići. 

Najveći grad Upplanda je Uppsala, historijski, kulturni i religijski centar Švedske.

I jedan dio metropolitanskog Stockholma prostire se po Upplandu.

Izvori

Vanjske veze 

 Uppland na portalu Encyclopædia Britannica 

Švedske pokrajine