Musej iz Atine
Musej iz Atine (, Mousaios) bio je polulegendarni grčki pesnik, prorok i muzičar, koji se smatrao osnivačem tzv. hijeratskog ili profetskog pesništva u Atici. U antici je smatran autorom različitih pesama, himni i proročanstva, naročito u vezi s obredima povezanim s Demetrinim kultom u Eleusini, kojim je, prema legendi, sam i upravljao u doba Herakla. Prema Diogenu Laertiju, Musejeva majka bila je Selena, a otac mu je bio Eumolp, rodonačelnik svešteničke porodice Eumolpida, koji su upravljali Eleusinskim misterijama; tu se dodaje i to da je Musej napisao jednu Teogoniju, da je prvi konstruisao loptu te da je "učio da sve vodi poreklo od jednoga i da se u jedno rastvara".

U drugim varijantama legende Musej se povezivao s Trakijom, pa možda nije bio starosedelac u Eleusini, već je onamo došao iz Trakije, zemlje znamenitih mitskih pevača. Neki su ga smatrali sinom legendarnog Orfeja, koga je navodno podražavao i od koga je učio.<ref name=diod/ Drugi su, pak, pričali kako je Musej sin Antifema (ili Antiofema) i Helene. Kod Aristotela se navodi da je Musej imao suprugu po imenu Dejoka, dok Hermesijanakt u jednoj elegiji, koju citira Atenej, navodi da je Musej imao suprugu (ili ljubavnicu) po imenu Antiopa. Istovremeno, Suda navodi da mu je Eumolp zapravo bio sin. Jedna od sholija uz Aristofana spominje natpis koji se navodno nalazio na Musejevom grobu u Faleronu. Prema Diogenu Laertiju, epitaf je glasio: "Faleron krije dragog Eumolpovog sina, Museja, telo pokojnikovo, ispod ovog groba". Pausanija spominje predanje prema kojem je Muzej () u Pireju nosio to ime jer je tu pokopan Musej.

Herodot kaže da je tokom Pizistratove vladavine u Atini pisac Onomakrit prikupio i uredio Musejeva proročanstva, ali je u njih ubacio i jedan falsifikat, koji je sam sastavio; taj je falsifikat kasnije otkrio Las iz Hermione, pa je Hiparh, sin Pizistratov, zato prognao Lasa iz Atine.

Godine 450. pne. grčki tragičar Euripid u svojoj tragediji Resos opisuje ga ovako: "Musej, sveti građanin, koji najviše od svih ljudi zna". Platon 380. pne. u Ijonu kaže da pesnike inspirišu Orfej i Musej, ali da oni bolji pesnici crpu inspiraciju iz Homera. U Protagori Platon kaže da je Musej bio hijerofant i prorok. U Platonovoj Apologiji Sokrat kaže: "Ili da se ponovo sastane s Orfejem, Musejem, Hesiodom i Homerom ― koliko bi ko od vas dao za to? Ja, bar, hteo bih i više puta da umrem, ako je to istina".<ref>Platon, 'Apologiji, 41a (prev. Miloš N. Đurić).</ref> Helenistički jevrejski pisci poistovetili su Museja s Mojsijem i smatrali ga Orfejevim učiteljem.

Među delima koja su se u antici pripisivala Museju jesu Proročanstva (), Uputstva (, u 4.000 stihova, upućena Eumolpu), Himna Demetri (koja je još postojala u Pausanijino vreme), Teogonija (), Titanografija (), Lopta (), Odrešenja (), Posvećenja (), Očišćenja'' ().

Reference

Literatura 
 
 .

Vanjske veze 
Musejevi fragmenti na demonax.info 

Starogrčki pisci
Proroci