Haron iz Lampsaka
Haron iz Lampsaka () bio je starogrčki logograf, tj. jedan od jonskih historiografa "koji su pisali ono što se pripoveda" ( = "pripovest"). Tertulijan navodi da je Haron bio stariji od Herodota, a Suda kaže da je bio sin Pitoklov i da je živeo () tokom grčko-persijskih ratova, tačnije za vreme Darija Velikog u 79. olimpijadi (oko 464. pne.), no, kako je Darije umro 485. pne., izneta je teorija da broj  u Sudi treba čitati , što bi značilo da je vrhunac Haronovog stvaralaštva padao u 69. olimpijadu (oko 504. pne.). U svakom slučaju, 464. pne. još uvek je bio živ, budući da Plutarh kaže da je Haron u svom delu pisao o Temistoklovom bekstvu u Persiju 465. pne. Pausanija kaže da se Haronov otac zvao Pitej.

Dela 
Suda spominje ova Haronova dela: Etiopske povesti (), Persijske povesti (, 2 knjige), Helenske povesti (, 4 knjige), O Lampsaku (, 4 knjige), Libijske povesti (), hronika Lakedemonski pritani ili arhonti (), Osnutak gradova (, 2 knjige), Kritske povesti (, 3 knjige) s opisom zakona koje je uveo Minos, te Plovidba iza Heraklovih stubova (). Persijske povesti možda su predstavljale nastavak Persijske historije za Darija (), koju je napisao Dionisije iz Mileta, savremenik Hekatejev, što bi značilo da je u tom delu Haron opisivao i događaje koje je sam doživeo: jonski ustanak i sukobe s Persijancima do svoga vremena. 

Atenej spominje i i jedno delo pod naslovom Lampsačke međe (), ali su moderni filolozi izneli tezu da ispravno čitanje tu glasi , odnosno da je naslov bio Lampsački letopisi i da se radilo o književno obrađenoj hronici piščevog zavičaja: o osnivanju kolonije, za koje je, kao kod mnogih takvih osnivanja, bila vezana jedna ljubavna povest, te o borbama naseljenika sa starosedelačkim stanovništvom, a sve popraćeno i historijom drugih naseobina u okolini Propontide i Helesponta.

Reference

Literatura 
 

Starogrčki pisci