Bosanska mišjakinjica
Bosanska mišjakinjica (lat. Minuartia bosniaca) (G. Beck) K. Maly − sinonimi: Alsine bosniaca G. Beck i A. rostrata Murb., non Pers.) − je endemska biljka Istočnih Dinarida iz porodice Caryophyllaceae (karanfili).

Opis 
Bosanska mišjakinjica je višegodisnja biljka sa rahlim do gustim busenjem, visoka oko 15-30 cm. Stabljike su joj brojne, obično uspravne, rijetko ustajuće ili polegle. Pri osnovi si manje - više odrvenile, a pri dnu razgranate, gole ili čkinjasto dlakave, sa brojnim sterilnim lisna­tim izdancima. Listovi su joj linearno lancetasti ili­ linearno koncasti ili šilasti. Priliježu uz stabljiku, a dugi su oko 5-8 (-10) mm, a pri osnovi prošireni i treplja­sti. Imaju kožast obod i 3 jasno izražena nerva.

Cvast je rahlo cimasta i zbijena, sa po više cvjetova. Cvjeta od maja do jula. Peteljke cvijeta su gole ili dla­kave. Čašični listići su usko lancetasti, bijeli, dugi 3-4 mm. Goli su ili kratko dlakavi, dugačko ušiljeni, sa zelenom prugom koja po sredini ima bjeličasti nerv. Krunica je bijela, a latice kraće od čašice ili jednake dužine. Izduženo su jajasti, a u osnovi 5 spoljnih prašnika su valjkasto produžene i rascijepljene žlijezde pa izgleda da ih je 10. Brakteje su linearno lancetaste, ve­ćinom kraće ili jednake sa cvjetnim peteljkama.

Plod čahura je jajoliko valjkasta, dvostruko kraća od čašice. Sjemenke su sitne, svijetlosmeđe, duge 0,8-1 mm, a široke 0,5-0,8 mm, bodljasto bradavičaste.

Ekologija i rasprostranjenje 
Bosanska mišjakinjica raste na krečnjačkim i ser­pentinskim kamenjarama i suhim kamenjarskim pašnjacima, glavninom u pojasu subalpske vegeta­cije pojasu. Izrazito je heliofitna vrsta.

Endem je Jugoistočnih Dinarida (Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Srbija)
goslavija, sjev. Albanija).

Locus classicus je u Bosni: na sti­jenama oko Sarajeva (Beck, G. 1898).

Povezano 
 Endemizam

Reference

Vanjske veze 
 catalogueoflife.org 

Caryophyllales
Endemske vrste Bosne i Hercegovine‎