Samoniklo jestivo bilje
Samoniklo jestivo  bilje je pored lova  svakako najstariji  čovjeku  raspoloživ izvor  hrane. Danas  je uporaba  spomenutog potpuno očuvana  samo kod zajednica  koje nisu  imale jači  dodir  sa onime  što  se naziva  civilizacijom. Posljednjih nekoliko desetljeća interes za ovo područje kod nas sve  više raste. Najčešće korišteno u   vrijeme raznih  nepogoda i nestašica  izazvanih ratovima, samoniklo jestivo  bilje  postupno  polako ali  sigurno ponovo zauzima  mjesto koje  mu i pripada.

U Hrvatskoj je  branje samoniklog jestivog  bilja najraširenije na jugu, u primorju, na otocima i u Zagori.

U pravilu znatno bogatije  vitaminima i  mineralima te  mikroelementima od onog  uzgojenog, te također bitno manje onečišćeno  najrazličitijim toksinima koje   nazovi  suvremeno  poljodjelstvo koristi. Dakako  pri  branju  nikako ne smijemo  biti  rukovođeni pohlepom i željom da sve   eto  uzmemo za  sebe jer ne zaboravimo da o  ovom  resursu zavisi  i ne  malobrojan  životinjski svijet. Sabirati treba isključivo vrste  koje  zaista dobro  poznajemo. Rijetke i zaštićene  vrste   sabirati samo u ekstremnim situacijama.

Bilje sa  jestivim  nadzemnim dijelovima 
U tabeli su navedene samo vrste koje dolaze češće i u većem  broju. Ne  brati biljke  koje  rastu u  blizini prometnica ili na  zagađenim  mjestima!

Šumsko  voće i plodovi

Bilje sa  jestivim  podzemnim  dijelovima
Ne  brati  biljke koje  rastu u  blizini  prometnica ili na  zagađenim  mjestima!

Začinsko  bilje
Ne  brati  biljke  koje rastu u  blizini  prometnica ili na  zagađenim  mjestima!

Čajno bilje
Prije uporabe  svježe bilje isjeckati što sitnije, suho smrviti. Ne brati biljke koje rastu u  blizini prometnica ili na  zagađenim  mjestima!

Jestive gljive
Sabirati samo  gljive koje  zaista dobro poznajemo, znači isključivo ako smo  sigurni da se radi o traženoj vrsti! Ne brati gljive  koje  rastu u  blizini prometnica ili na zagađenim mjestima!

Literatura 
 Grlić, Lj. Naše divlje povrće, Zagreb 1954.
 Grlić, Lj. Samoniklo jestivo bilje, Zagreb 1980.
 Grlić, Lj. Enciklopedija samoniklog jestivog  bilja,Rijeka 2005.
 Broz, K. Povrćarstvo, Zagreb 1911.
 Krempler, P. Povrćarstvo, Zagreb 1878.
 Božac, R. Gljive, Zagreb 2007.
 Focht, I. Ključ za gljive, Zagreb 1986.
 Mabey, R. Food for Free, London 1972.
 Facciola, S. Cornucopia: A Source Book of Edible Plants, Vista 1990. 
 Steffen Guido Fleischhauer: Enzyklopädie der essbaren Wildpflanzen. AT Verlag, 2005, 
 Steffen Guido Fleischhauer: Wildpflanzen-Salate AT Verlag, 2006, 
 Eva-Maria und Wolfgang Dreyer: Wildkräuter, Beeren und Pilze erkennen sammeln und genießen. Kosmos Verlag, Stuttgart,

Vanjske veze 
  Plants for Future Database
  Famine Foods 
  Sturtevants Edible Plants of the  World (1919.)
  Edible  Wild Plants (1939.)
  History of cultivated vegetables (1822.)
  Fuhrer fuer Pilzfreunde : die am hufigsten vorkommenden essbaren, verdchtigen und giftigen Pilze (1898.)
  I funghi mangerecci e velenosi dell'Europa media (1899.)
  Salads and their cultivation (1911.)

 
Jestive biljke