Babonići
Babonići  (Babonegi) su  bili hrvatska vlastelinska porodica  koja je prvopomenuta  krajem 12. stoljeća.  Njihovi posjedi  su obuhvatali područje srednjovjekovne Slavonije i Bosne. U  Bosni su posjedovali imanje oko rijeke Sane, a sjedište im je bilo u Blagaju (danas Blagaj Japra).

Prvi poznati član ove loze bio je  je Stjepan I, sa početnim posjedima Babonića nalazili na desnoj obali Kupe,  između današnjeg Karlovca i Siska. Najstariji im je posjed bila Vodica, prema kojoj su nazivani vodičkim knezovima.  Nakon toga, glavno uporište im je bio  grad Steničnjak (danas Sjeničak) prema kojem su dobili  i oznaku  de Stenischnach.   Babonići su bili jedna od loza sa plemićkom titulom nobiles ultra Gozd (plemstvo sa suprotne strane Gvozda).

U 1241. Babonićima je kralj Bela IV  dao bulu (uredbu) kojom ih  je oslobodio plaćanja poreza i pravo izuzuzeća od banske vlasti. Pretpostavlja se a  da je to bio uzvrat za   pomoć  kralju pri povlačenja pred Tatarima preko Zagreba do jadranske obale. Uspon ove porodice  se javlja  se krajem 13. stoljeća, u toku  prijestolonasljednih borbi između zadnjeg Arpadovića,  Andrije III. Mlečanina i Anžuvinaca, kada su Babonići  iskoristili  za njih povoljnu priliku da, uz knezove Bribirske, postanu najmoćnija vlastela.

U zenitu  moći bili su za vladavine  Stjepana IV., banom "čitave Slavonije", kada im posjedi obuhvataju područja  od Kranjske do Vrbasa i od Save do Gvozda.

Knezovi Blagajski  su bili  jedan od ogranaka loze Babonića, nastao u 14. stoljeću.  Naziv  Blagajski (de Blagay) dobili su prema novom sjedištu u gradu Blagaju na Sani (danas Blagaj Japra). Njihov rodonačelnik je  bio Dujam Babonić, za koga se zna da je bio sin Radoslava II Babonića i da je umro oko 1370.). Vladao je  na područjima  Dubice, Vodice i Sane. Taj posjed i pravo nasljedstva potvrdio ugarski kralj Ludovik I. Anžuvinski.

Tokom 15. stoljeća,  knezovi Blagajski se uključuju ratove protiv Osmanlija, ali se nakon pustošenjima njihovih  posjeda, na  kraju 16. stoljeća, povlače u Kranjsku. Tamo se od 1582. godine ubrajaju u red kranjskih staleža.

Iz  loze Babonića su bili slijedeći banovi:
Stjepan II Babonić, primorski ban (1243.-1249.);
Stjepan III (II), slavonski ban (1288.-1295.);
Stjepan IV (III), slavonski ban (1299., 1310.-1316.);
Radoslav I, slavonski ban (1287.-1293.).
Ivan Babonić, slavonski ban (1316.-1323.) i hrvatski ban (1322.-1323.)
Posljednji poznati  potomak Babonića bio je grof Ludvig Blagajski, koji je umro u Ljubljani 1898.).

Reference

Povezano 
Stjepan Babonić
Donji Kraji
Knezovi Blagajski

Donji Kraji
Hrvatsko plemstvo