Turizam u Bosni i Hercegovini
Turizam u Bosni i Hercegovini je brzorastući sektor koji u posljednje vrijeme čini važan dio u ekonomiji države.

Bosna i Hercegovina bila je u grupi država sa značajnim turističkim razvojem u nekoliko posljednjih godina. Dolazak turista porastao je u prosjeku za 24% godišnje u periodu između 1995. i 2000. Prema podacima Svjetske turističke organizacije za 2008, BiH se našla u vrhu spiska zemalja po porastu broja turista s rastom od 20%.
U 2012. godini u Bosni i Hercegovini registriran je dolazak 747.827 turista, što je povećanje od 9%, dok je ostvareno 1.645.521 noćenja, što predstavlja porast od 9,4%. Od tog broja 58,6% čine strani turisti. 
Prema procjeni Svjetske turističke organizacije, Bosna i Hercegovina će imati treću najveću stopu rasta turizma u svijetu za projektirani period između 1995. i 2020.
Turistički vodič Lonely Planet označio je Sarajevo kao 43. najbolji grad na svijetu, dok je u decembru 2009. Sarajevo navedeno kao jedan od 10 najboljih gradova za posjetu u 2010
te je time Sarajevo izbilo ispred Dubrovnika, koji je rangiran na 59, Ljubljane na 84, Zagreba na 125. i Beograda (143. mjesto).

Ekonomija i turizam 

Prihodi od turizma daju veliki doprinos bosanskohercegovačkoj ekonomiji. Kao rezultat toga, Bosna i Hercegovina sada ima snažniji godišnji rast dolazaka turista i brze širenje usluga u ovom sektoru. U BiH postoje i ljetne i zimske destinacije s kontinuitetom u turizmu tokom cijele godine. S obzirom na to da je pretežno planinska zemlja, Bosna i Hercegovina nudi destinacije iz oblasti ski-turizma, koje su među najboljim u Evropi.
U martu 2012. Sarajevo je osvojilo nagradu "za najbolju turističku destinaciju" u konkurenciji od više od 100 gradova širom svijeta, a koju je organizirao blog Foxnomad posvećen turističkim destinacijama.

Visoko je nedavno doživjelo zapanjujuću ekspanziju dolazaka turista zbog otkrića bosanskih piramida, tako da je ovaj grad posjetilo više od 10.000 turista tokom prvog vikenda u junu 2006. Međugorje je postalo jedno od najpopularnijih mjesta hodočašća za katolike u svijetu. Svake godine više od milion turista posjeti ovo mjesto.
Procjenjuje se da je oko 30 miliona hodočasnika posjetilo Međugorje od 1981. 
Neum na jadranskoj obali, sa strmim brdima, pješčanim plažama i nekoliko turističkih hotela predstavlja izlaz Bosne i Hercegovine na more. Cijene imaju tendenciju pada u odnosu na one u susjednoj Hrvatskoj, što ga, između ostalih razloga, čini popularnim kod turista, pogotovo onih domaćih. Zaleđe Neuma ima bogatu arheološku historiju i netaknutu prirodu, pri čemu se u tom području počinje razvijati agroturizam.

Turističke atrakcije 

Neke od turističkih atrakcija u Bosni i Hercegovini jesu:
 Sarajevo -  "Olimpijski grad", ekonomski, kulturni, naučni, obrazovni, politički i trgovački centar Bosne i Hercegovine; poznat i kao "evropski Jerusalem"
 Mostar - "Grad na Neretvi", jedna od najvažnijih turističkih destinacija u BiH s nadaleko poznatim Starim mostom, koji se zajedno sa starim dijelom grada nalazi na UNESCO-vom spisku svjetske baštine
 Višegrad - grad poznat po svom mostu Mehmed-paše Sokolovića, koji se također nalazi na UNESCO-vom spisku svjetske baštine
 Bihać - s rijekom Unom i njenim vodopadima, koji se nalaze unutar Nacionalnog parka Una, predstavlja nezaobilaznu turističku destinaciju kako za domaće, tako i za strane turiste
 Jajce - grad poznat po tome što je bio sjedište bosanskih kraljeva; u njemu su udareni temelji nove Jugoslavije; poznato je po svojim prirodnim ljepotama, rijeci Plivi i njenim vodopadima.
 Svetište Gospe u Međugorju
 Banja Luka - "Zeleni grad" sa znamenitostima poput džamije Ferhadije (u obnovi nakon što je srušena u proteklom ratu) i tvrđave Kastel 
 Prijedor sa svojom starom gradskom džamijom, uz Nacionalni park Kozara i Mrakovicu - najveći spomenik iz Drugog svjetskog rata u BiH 
 Slana jezera u Tuzli, rodno mjesto književnika Meše Selimovića
 Neretva i kanjon Rakitnice u gornjem toku Neretve 
 Trebižat i njegovi vodopadi Kravice i Koćuša 
 Buna sa svojim izvorom i historijski grad Blagaj 
 Kanjon rijeke Tare, najdublji kanjon u Evropi
 Nacionalni park Sutjeska, koji obuhvata i prašumu Perućicu (jedna od posljednje 2 prašume u Evropi) i kanjon rijeke Sutjeske.
 Počitelj i njegova historijska jezgra
 Bjelašnica i Jahorina, planine na kojima su se održavala pojedina takmičenja u okviru XIV zimskih olimpijskih igara 1984.
 Stolac sa stećcima u Radimlji
 Visoko, grad bosanskog plemstva, nekadašnja prijestonica Kraljevine Bosne i mjesto bosanskih piramida
 Tešanj, jedan od najstarijih gradova u BiH
 Lukavac sa jezerom Modrac, najvećim vještačkim jezerom u BiH
 Travnik, s tvrđavom i mnogobrojnim džamijama, nekadašnji glavni grad Bosanskog vilajeta
 Tvrđava Ostrožac iz 16. vijeka, kod Cazina, izgrađena od strane Osmanlijskog carstva, a kasnije proširena od strane Habsburgovaca
 Vranduk i njegova srednjovjekovna tvrđava
 Konjic i podzemni nuklearni bunker iz doba SFRJ

UNESCO-v spisak svjetske baštine 

Na UNESCO-vom spisku svjetske baštine nalaze se sljedeća mjesta i objekti:
 Stari most i stara jezgra grada u Mostaru (2005)
 Most Mehmed-paše Sokolovića u Višegradu (2007)
Osim toga, Bosna i Hercegovina je na Tentativni spisak uvrstila još nekoliko područja za koje se smatra da bi se u doglednom vremenu mogla uvrstiti na spisak svjetske baštine, a to su sljedeća područja:
 Sarajevo - jedinstveni simbol univerzalne multikulturalnosti - kontinuirano otvoren grad (1997) 
 Pećina Vjetrenica (2004) 
 Prirodno-arhitektonska cjelina Jajca (2006) 
 Historijsko gradsko područje Počitelja (2007) 
 Prirodno-arhitektonska cjelina Blagaja (2007) 
 Prirodno-arhitektonska cjelina Blidinja (2007) 
 Prirodno-arhitektonska cjelina Stoca (2007) 
 Bosanski srednjovjekovni spomenici - stećci (2011)

Zimski sportovi 
S obzirom na svoj reljef i činjenicu da je pretežno planinska zemlja, Bosna i Hercegovina obiluje planinama i zimskim centrima. Za vrijeme zimskih olimpijskih igara održanih 1984. u Sarajevu, na planinama Bjelašnici, Jahorini i Igmanu održavala su se takmičenja u skijaškim disciplinama. Ovo su najpopularnije planine za skijanje u državi.
Na Jahorini je održano alpsko skijanje za žene, dok je isto takmičenje u muškoj konkurenciji održano na Bjelašnici.
Na igmanskom Malom Polju održano je takmičenje u skijaškim skokovima, kao i dio nordijske kombinacije, dok su na Velikom polju održani biatlon i neke nordijske discipline.
Sarajevo i njegove olimpijske planine bit će domaćin Evropskog olimpijskog festivala mladih, koji će se održati 2017, zbog čega će se investirati u izgradnju moderne žičare i dodatnih smještajnih kapaciteta, pogotovo na Bjelašnici i Jahorini.
Planina Vlašić također postaje važan centar za zimski turizam zbog odličnih smještajnih kapaciteta i uvjeta za skijanje, snoubording i druge zimske sportove. Ova planina također je popularna destinacija za ljetni i eko-turizam zbog mnogih planinarskih staza i nesmetanog prilaza području izuzetnih prirodnih ljepota.
Planina Kozara i istoimeni nacionalni park proteklih godina također su postali popularna turistička atrakcija za skijanje i planinarenje.

Nacionalni parkovi i parkovi prirode 

U Bosni i Hercegovini postoji nekoliko nacionalnih i parkova prirode.
Ti parkovi su navedeni u slijedećoj tabeli.

Regije i gradovi 
Bosna i Hercegovina je poznata po različitim mjestima i arhitekturom koja je nastala pod uticajem različitih kultura kao što je: rimska, srednovjekovna, osmanlijska ili austougarska.

Sarajevo 

Glavni grad Bosne i Hercegovine, Sarajevo, je poznato po svojoj tradicionalnoj vjerskoj raznolikosti. U gradu se nalaze kako islamski, tako i objekti drugih religija kao što je pravoslavlje, katoličanstvo i judaizam koji tu egzistirajz vijekovima. Zbog ove duge i bogate historije vjerskih različitosti, Sarajevo je često naziva i "Jerusalemom Evrope". 
Sarajevo ima jaku turističku industriju, a 2006. godine je imenovan od strane Lonely Planet kao jedan od 50 najboljih gradova na svijetu.  
Sportski turizam je razvijen zahvaljujući objektima odnosno naslijeđu Zimskih olimpijskih igara održanih 1984. godine upravo u Sarajevu. Sportski turizam, naročito skijanje je zastupljen na olimpijskim planinama Bjelašnici, Igmanu, Jahorini, Trebeviću kao i Treskavici. 

Sarajevo je grad sa 600-godišnjom historijom, koji se za vrijeme svog postojanja nalazio pod različitim uticajima, kako zapadnih tako i istočnih carstava te je i zbog toga također poznata turistička atrakcija. 
To je grad koji je bio domaćin putnicima tokom cujelog svog postojanja stoljećima, jer je bio važan trgovački centar u vrijeme turske i austro-ugarske imperije. Primjeri popularnih destinacija u gradu uključuje Vrelo Bosne, park sa termalnim izvorima još iz rimskog doba, Gazi Husrev-begova džamija sarajevska Katedrala, Stari dio grada -Baščaršija i dr. Turizam u Sarajevu je uglavnom fokusiran na historijske, vjerske i kulturne aspekte.
Grad je bogat muzejima, uključujući i Muzej Sarajeva, Ars Aevi - Muzej savremene umjetnosti, Historijski muzej Bosne i Hercegovine, Muzej književnosti i pozorišne umjetnosti Bosne i Hercegovine, kao i Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine (osnovan 1888. godine). Dom je sarajevske Hagade, iluminacionog rukopisa i najstarijeg jevrejskog sefardskog dokumenta u svijetu, napisanog u Barceloni oko 1350. godine.
U gradu se nalaze i mnoga pozorišta, između ostalih i Narodno pozorište, osnovano 1919. godine, Pozorište mladih Sarajevo, Kamerni teatar 55 i Sarajevski ratni teatar - SARTR. Druge važnije kulturne ustanove su: Vijećnica, Centar za kulturu Sarajevo, Biblioteka grada Sarajeva, Umjetnička galerija Bosne i Hercegovine, Bošnjački institut, biblioteka u privatnom vlasništvu kao i umjetnička kolekcija fokusirana na historiju Bošnjaka, Orijentalni institut.
Grad obiluje mnogim manifestacijama od kojih su najpoznatije: Sarajevo Film Festival, pokrenut 1995. godine a koji je postao najvažniji filmski festival u regionu, festival Sarajevska zima, Sarajevski jazz festival i Sarajevo International Music Festival kao i festival Baščaršijske noći.

Reference 

 
Ekonomija Bosne i Hercegovine
Bosna i Hercegovina