Judino uho
Judino uho (sinonim Auricularia auricula, Hirneola auricula-judae) šumska je gljiva koja raste na trulim deblima bazge.

Opis 
Ova mekana gljiva nalikuje na uho i grimizne je do tamnosmeđe boje, a živi na starijim, trulim deblima bazge. Zapravo, prema vjerovanju, Juda se objesio o bazgino drvo, pa otuda naziv za ovu gljivu.

Kinezi je nazivaju „uho drveta“, „drveno uho“ (木耳) ili „uho crnog drveta“ (黑木耳), a Japanci „drvena meduza“ (キクラゲ).

Uporaba 

Ova vrsta, kao i njoj srodne, se koristi u azijskom kulinarstvu već više od 1000 godina (obično osušena i samljevena u prah). Mogu se jesti svježe ili sušene. Ipak, najčešće se koristi kao dodatak juhi ili nekom kineskom jelu. Hranjiva vrijednost potječe od značajnog sadržaja bjelančevina, ugljikohidrata i minerala kao što su kalcij, fosfor i željezo. Judino uho je blagog okusa, te također bagog specifičnog mirisa.

Osim u kulinarstvu, rabi se i u kineskoj narodnoj medicini, kao lijek za poboljšanje rada krvotoka, liječenje krvarenja iz hemoroida i maternice, kod krvavih stolica i proljeva. Ljekovitost  ove vrste je i znanstveno potvrđena. 

Poznato je da se ne smije jesti u količini većoj od 150 g tjedno (svježe gljive) ili 15 g (sušene gljive), jer može izazvati neželjene posljedice.

Farmakologija 
Auricularia auricula-judae bila je  cilj istraživanja vezanih za  medicinski potencijal iste.Po jednom istraživanju iz 1980'tih  godina neki od  spojeva  izoliranih iz spomenute  pokazali su  izrazit antitumorni potencijal u eksperimentu na  miševima  kojima  je  implantiran sarkom 180 . Ovo se  kosi sa ranijim istraživanjima po kojima gljiva ne  posjeduje  nikakovu ljekovitost. Nadalje polisaharidi izolirani iz  gljive  pokazali su  i hipoglikemički efekt. 

Iz gljive je izolirana i  supstanca  koja ima  antikoagulirajuća  svojstva.Druga  studija  pokazala  je  da  se  iz gljive  mogu  dobiti i  supstance  koje  snižavaju  loš kolesterol.

Galerija

Izvori

Literatura

Vanjske veze 
Ostali projekti

Agaricomycetes
Jestive gljive