Deklaracija o zajedničkom jeziku
Deklaracija o zajedničkom jeziku, programatsko-protestni tekst o zajedničkom jeziku koji se govori u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj i Srbiji, pripremljen krajem 2016. i početkom 2017. u krugovima lingvistâ i drugih eksperata iz sve četiri države i predstavljen 30. III. 2017. s potpisima preko dvjesto istaknutih bosanskohercegovačkih, crnogorskih, hrvatskih i srpskih intelektualaca. Na tragu Deklaracije iz 1967., a pred zahtjevima novog doba i pojava koje je ono donijelo, Deklaracija o zajedničkom jeziku ukazuje na goruće teme vezane za jezik.

Sadržaj Deklaracije 

Deklaracija konstatira da Bošnjaci, Srbi, Hrvati i Crnogorci govore zajedničkim policentričnim standardnim jezikom. Podsjeća da se komunikacija tečno odvija i da je to bit svakog jezika. Nadalje, konstatira da je jezična politika naglašavanja razlika dovela do niza negativnih pojava u kojima se jezično izražavanje nameće kao kriterij nacionalne pripadnosti i sredstvo iskazivanja političke lojalnosti. U Deklaraciji stoji da se jezik i narod ne moraju podudarati, da svaki nacionalni kolektiv može svoju varijantu samostalno normirati i da su one međusobno ravnopravne. Dokument poziva na prestanak razdvajanja djece po nacionalnoj osnovi u školama u ime toga što navodno govore drugim jezikom. Potpisnici se u Deklaraciji zalažu za slobodu jezičnog izražavanja svakog pojedinca.

Regionalni projekt Jezici i nacionalizmi 

Deklaraciji je prethodio regionalni projekt Jezici i nacionalizmi, koji je realiziran uz potporu dvije njemačke zaklade: Forum Ziviler Friedensdienst  i Allianz Kulturstiftung. U okviru projekta su se tokom 2016. odvijale konferencije u četiri države, čime je na terenu dobiven uvid u aktualno stanje i probleme. Projekt je inspiraciju imao u knjizi Jezik i nacionalizam, a organizirala su ga četiri nevladina udruženja iz svake od uključenih zemalja: P.E.N. Centar u BiH iz Sarajeva, udruga Kurs iz Splita, KROKODIL iz Beograda te Centar za građansko obrazovanje iz Podgorice. Organizirana interdisciplinarno, serija ekspertskih konferencija održana u Podgorici, Splitu, Beogradu i Sarajevu odvijala se tako da su uz lingviste sudjelovali i književnici, novinari, antropolozi i dr. Velik značaj dat je i uključivanju brojne publike. Naslovi debatnih krugova u okviru konferencijâ bili su:

Sastavljanje teksta Deklaracije 

U sastavljanju teksta Deklaracije sudjelovalo je preko trideset eksperata, od čega su polovinu činili lingvisti, iz sve četiri države, različitih nacionalnosti, a proces pisanja trajao je više mjeseci. Inicijativa se pojavila neposredno nakon posljednje konferencije u Sarajevu kada je grupa mladih ljudi u tom gradu, koji su obrazovanje prošli kroz takozvane "dvije škole pod jednim krovom", došla na ideju da sastave tekst kojim bi potaknuli na promjenu jezične politike u sve četiri zemlje, a naslovili su ga Deklaracija o zajedničkom jeziku. Poslije nekoliko još razrađenijih verzija prepustili su daljnju doradu profesionalnim lingvistima, tako da je sljedećih mjeseci Deklaracija dorađivana u Zagrebu pa se stoga može zvati i "zagrebačkom Deklaracijom". Odlučeno je da izrada Deklaracije bude nastavak projekta Jezici i nacionalizmi. Posljednju verziju u 2016. godini potpisalo je na individualno upućen poziv četrdeset istaknutih intelektualaca, velikim dijelom iz Hrvatske. Neočekivano brojan odaziv kao i nekoliko sugestija u kojem smjeru fokusirati tekst naveli su na zaključak da u društvu postoji velika potreba za ovakvom deklaracijom.

Nastavljen je rad formiranjem odbora eksperata različitih nacionalnosti iz sve četiri zemlje koji su 16. i 17. I. 2017. u Zagrebu radili na konačnoj verziji Deklaracije. Nakon sastanka je tekst upućen i na kritičku procjenu dvadesetak konzultanata čiji neki prijedlozi su potom ugrađeni u završnu formu teksta. Deklaracija o zajedničkom jeziku s više od dvjesto potpisa istaknutih intelektualaca iz Hrvatske, Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Srbije istovremeno je predstavljena javnosti 30. III. 2017. u Zagrebu, Podgorici, Beogradu i u Sarajevu, gdje je upriličena i konferencija za medije i dvije panel diskusije za javnost s naslovima "Šta je zajednički jezik?" i "Jezik i budućnost". Potom je Deklaracija ponuđena za daljnje potpisivanje svima zainteresiranima. Sljedećih dana ju je potpisalo preko 8.000 ljudi.

Održan je okrugli stol o Deklaraciji i u Zagrebu u okviru 10. Subverziv festivala pod naslovom "Jezik i nacionalizam". Zatim je održana debata na književnom Festivalu Krokodil u Beogradu pod naslovom "O Deklaraciji o zajedničkom jeziku i drugim demonima". Nakon toga je u Novom Sadu održana na festivalu Exit tribina "Čiji je naš jezik?" i na Regionalnoj književnoj konferenciji Book Talk panel "Koji su dometi Deklaracije o zajedničkom jeziku". I u Crnoj Gori održan je okrugli stol o Deklaraciji u okviru 7. Njegoševih dana. Krajem iste kalendarske godine u okviru 6. Otvorenog univerziteta u Sarajevu održana je rasprava "Šta da se radi s jezikom: ko (ne) govori zajednički?".

Naredne 2018. godine održan je niz plenarnih predavanja o Deklaraciji na znanstvenim konferencijama na sveučilištima raznih EU zemalja, a potom i na sveučilištima u Japanu. Povodom druge obljetnice također su održane tribine: u Beču promocija Deklaracije - naslov tribine bio je "Jezik i nacionalizmi: da li se razumijemo?" i u Zagrebu pod naslovom "Jedan jezik ili više jezika: rasprava o Deklaraciji o zajedničkom jeziku", u organizaciji Saveza studentskih udruga Filozofskog fakulteta zagrebačkog Sveučilišta, a potom i plenarno predavanje o Deklaraciji.

Tekst Deklaracije 

Izvor: Novosti

Potpisnici Deklaracije

Ugledni britanski sociolingvist Peter Trudgill zapaža da „lingvisti su dobro zastupljeni na listi potpisnika“. Posebno je odjeknulo da je i najpoznatiji lingvist u svijetu „Noam Chomsky potpisao Deklaraciju o zajedničkom jeziku“ „zajedno s preko pedeset drugih lingvista, među kojima su Anders Ahlqvist, Ronelle Alexander, Nadira Aljović, Bojan Anđelković, Boban Arsenijević, John Frederick Bailyn, Josip Baotić, Ranka Bijeljac-Babić, Ranko Bugarski, Vesna Bulatović, Daniel Bunčić, Costas Canakis, Greville Corbett, Oliver Czulo, Natalia Długosz, Ljiljana Dolamic, Nicholas Evans, Rajka Glušica, Radmila Gorup, Senahid Halilović, Camiel Hamans, Mirjana Jocić, Jagoda Jurić-Kappel, Dunja Jutronić, Dejan Karavesović, Jana Kenda, Ivan Klajn, Snježana Kordić, Svetlana Kurteš, Igor Kusin, Zineta Lagumdžija, Igor Lakić, Gordana Lalić-Krstin, Mia Mader Skender, Alisa Mahmutović, Olga Mišeska Tomić, Vladimir Miličić, Spiros Moschonas, Joachim Mugdan, Zoran Nikolovski, Miloš Okuka, Tatjana Paunović, Dušan-Vladislav Pažđerski, Mira Peter, Tanja Petrović, Enisa Pliska, Milena Podolšak, Luka Raičković, Katarina Rasulić, Marija Runić, Svenka Savić, Marko Simonović, Ljiljana Subotić, Danko Šipka, Dušanka Točanac, Neda Todorović, Aleksandar Trklja, Peter Trudgill, Mladen Uhlik, Hanka Vajzović, Vera Vasić, Elvira Veselinović, Đorđe Vidanović, Ana Ždrale, Jelena Živojinović.“

Neki od potpisnika Deklaracije o kojima postoji članak na ovoj Wikipediji:

Potpisnici o Deklaraciji 

 minuta 53:27

 minuta 84:14

 minuta 17:36

 minuta 13:00

 minuta 15:47

Vidi još 

 srpskohrvatski jezik
 policentrični standardni jezik
 Deklaracija o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika
 sociolingvistika
 standardni jezik

 povijest hrvatskosrpskog jezika
 Novosadski dogovor
 Bečki književni dogovor
 pravopis hrvatskosrpskog jezika
 gramatika srpskohrvatskog jezika

Bilješke

a.  Govornici: Borka Pavićević, Rajka Glušica i Snježana Kordić ; moderirala: Sandra Zlotrg

b.  Govornici: Ivana Bodrožić, Balša Brković i Asim Mujkić ; moderirao: Igor Štiks 

c.  Govornici: Nerzuk Ćurak i Vladimir Arsenijević ; moderirala: Žarka Radoja

d.  Govornici: Tomislav Longinović, Viktor Ivančić, Snježana Kordić, Boris Buden i Mate Kapović ; moderirala: Katarina Peović Vuković

e.  Govornici: Teofil Pančić, Dragan Markovina, Snježana Kordić i Igor Štiks ; moderirali: Vladimir Arsenijević i Ana Pejović

f.  Govornici: Dragan Bjelogrlić, Snježana Kordić, Marko Šelić Marčelo, Vladimir Arsenijević i Vlatko Sekulović ; moderirala: Milena Bogavac Minja

g.  Govornici: Ivan Ivanji, Goran Miletić, Mirjana Đurđević, Srđan Tešin i Pero Zlatar ; moderirala: Eržika Pap Reljin

h.  Govornici: Rajka Glušica, Ivo Pranjković, Snježana Kordić, Ranko Bugarski, Vladimir Arsenijević i Svein Mønnesland ; moderirao: Nikola Vučić

Izvori

Eksterni linkovi 

 Lista svih potpisnika Deklaracije + mogućnost potpisivanja 
 Kritička analiza stare Deklaracije
 
 

Dokumenti
Protesti
Srpskohrvatski jezik
Južnoslavenski jezici
Hrvatska kultura
Srpska kultura
Bosanskohercegovačka kultura
Crnogorska kultura
Volonterstvo
Prosvjedi u Hrvatskoj
Hrvatski jezik
Srpski jezik
Bosanski jezik
Crnogorski jezik
Sociolingvistika
Serbokroatistika
Nastanci 2017.