Identifikacija biljaka
Identifikacija biljaka je proces utvrđivanja podudarnosti primjerka biljke sa  određenim taksonom. Primjenjuje razne metode, najčešće  dihotomne ili multipristupne ključeve  za određivanje biljaka.

Istorija
   

Identifikacija biljaka evoluirala je  stotinama godina i zavisi u velikoj mjeri od kriterijas i čiji sistem se koristi. Identifikacija podrazumijeva poređenje izvjesnost slaganja posmatranih karakteristika i zatim uvrštavanja određene biljke u poznatu taksonomske grupe, a  na kraju dolazi se do vrste ili infraspecijskog imena.

U istoriji botanike mnogih velikih sistema, korištenih u to vrijeme, upotrebljavani su svjetski rašireni ključevi, dok nisu zamijenjeni kako bi taksonomska znanja napredovala.
Genera Plantarum/Rodovi biljaka je djelo koje su osmislili George Bentham (1800-1884) i Joseph Dalton Hooker (1817-1911), koji su bili britanski botaničari u Royal Botanic Gardens, Kew  u drugoj polovini devetnaestog stoljeća. Oni su opisali sistem u radu od tri toma. Opisane su ukupno 202 grupe, koje su nazvali "redovi" - sada poznate kao porodice. Sistem je poznata kao vrlo praktičan, a  ključeve su bili sasvim precizni.

Studije biljne taksonomije sa kompjuterskim programima počele su  od ranih 1970-ih, a botaničkiključevi sada koriste  numeričke kompjuterske sisteme.

Taksonomija

Ova  grana botanike  bavi se  identifikacijom biljaka, nomenklaturom i klasifikacijom. Termin je prvi skovao francuski botaničar A. P. de Candolle (1813). Carl Linnaeus koristi termin 'sistematika' koji sada uključuje identifikaciju, nomenklaturu i filogenetsko-evolucijske odnose.

Herbarij

Referentne zbirke biljnih primjeraka prikupljaju u herbar i identificiraju. Većina biljnih dijelova su sušeni, pritisnuti, montirani na herbarske listove na kojima se  čuvaju. Sukulenatne (sočne)  i neke druge vrste biljaka se obično čuvaju u alkoholnom rastvoru. Listovi su standardne veličine 41,25 × 28,75  cm. Identifikovane biljke  idealno obuhvataju sve dijelove uključujući korijenje, cvijet i plod  itd.  Jedan od najvećih herbarija u svijetu se čuva u Royal Botanic Gardens, Kew, u  Engleskoj, a  prikupio je, kako se procjenjuje, oko  7 miliona primjeraka.

Povezano 
Taksonomija
Sistematika
Cvijet

Reference

Dopunska literatura
Tim Jones' (2013) -  "A visual identification key utilizing both gestalt and analytic approaches to identification of Carices present in North America (Plantae, Cyperaceae)"  in the Biodiversity Data Journal 
John Shaffner's key (1911) in the Ohio Naturalist

Vanjski linkovi
Shoot (over 19,000 plants listed)
Visual Interactive Kingdom Plantae to division  (Louisiana State University)
Interactive Plant Identifier (University of Wisconsin)
Interactive Plant Identifier (Auburn University) 
Image-based plant identification system (French Flora, Pl@ntNet project) 

Botanika