Mendelovska genetika egzofenotipa čovjeka
Mendelovska genetika  egzofenotipskih svojstava čovjeka se bavi samo osobinama iz domena kvalitativne varijacije i/ili onim kvantitativnim svojstvima koja se mogu opisati u arbitrarnim kategorijama, kao što su to bili Mendelove sorte niskog i visokog graška. Prema tome ova oblast klasične genetike obuvata samo ona svojstva koja se ponašaju po modelu monogenskog nasljeđivanja

Prema modelu  Mendelovskog nasljeđivanja, ako dijete, bar od jednog roditelja dobije dominantni alel, imat će  dominantnu fenotipsku varijantu posmatrane osobine. Samo oni koji su dobili recesivni alel od  oba roditelja ispoljit će recesivni fenotip. Oni koji primaju dominantni alel od jednog roditelja i recesivni od drugog, imat će će  dominantnu varijantu  osobine.

Među beskonačno velikim brojem potencijalno opisivih osobina,  veoma je malo onih koje se mogu uvrstiti u čisto Mendelovske osobine, jer fenotipsko ispoljavanje većina fenotipskih osobina je eksponat nepotpune dominacije, kodominantnosti i kvantitativnih doprinosa iz manjeg ili većeg broja gena.

Recesivni fenotip teorijski može preskočiti bilo koji broj generacija, ostajući  „uspavan“ u heterozigotnim "nositeljima", sve dok ne dobiju djecu sa nekim ko ima jedan ili oba recesivna  alela, koje će  prenijeti na svoje dijete. Ako je partner recesivni homozigot, šansa za ispoljavanje recesivnog fenotipa je 50%, a ako je, kao i pomenuti nositelj, i on heterozigot, u njihovom potomstvu će se pojaviti 25% osoba sa recesivnim fenotipom.

Proučavanje morfološko-anatomskih, nesumnjivo nasljednih svojstava nailazi na posebne poteškoće zbog nepotpune ekspresivnosti ili penetrabilnosti gena koji ih kontroliraju, bez obzira na pripadnost nekom od opisanih modela nasljeđivanja.

Vjerovatna i upitna  Mendelovska svojstava
Slijedi lista fenotipskih svojstava koja se i u mnogim udžbenicima svih razina obrazovanaja posmatraju kao Mendelovska, iako postoje osporavanja u vezi sa prirodom njihovog nasljeđivanja. Ukratko, niko ne spori da imaju visoku heritabilnost, ali još uvijek nije predložen model koji bi prihvatljivije odgovarao stvarnoj međugeneracijskoj raspodjeli njihovih fenotipova.

Prije otkrića identifikacije putem DNK profiliranja, mnoga od ovakvih svojstava su imala široku primjenu u medikolegalnoj praksi, uključujići i slučajeve spornog očinstva.

Autosomna svojstva sa jednostavnijim nasljeđivanjem
(Vidi: Oligogensko nasljeđivanje)

Autosomna svojstva sa jednostavnijim nasljeđivanjem
(Vidi: Oligogensko nasljeđivanje)

Reference

Povezano 
Osobina
Interakcija gena
Dominantnost
Recesivnost
Homozigot
Heterozigot

Vanjski linkovi
 OMIM Online Mendelian Inheritance in Man
 How many Genes do humans have?
 Human Genetics Video (website critique)

Genetika
Humana genetika
Klasična genetika