Enns (rijeka)
Enns (od keltskog imena za rijeku - Anisa) je najveća rijeka sjeverozapadne Štajerske duga 254 km, južna pritoka rijeke Dunav.

Enns je tipična rijeka Istočnih Alpa, a sa svojim slivom od 6080 km² peta po veličini u Austriji.

Karakteristike

Rijeka Enns izvire u masivu Radstädter Tauern u saveznoj zemlji 
Salzburg od tamo teče prema istoku kroz mjestimično močvarnu izduženu dolinu, između Sjevernih vapnenačkih Alpa i Centralnih Alpa, koja je nastala za vrijeme ledenog doba. 

Nakon što primi pritoku Palten, teče do prijevoja Mandling i ulazi u Štajersku gdje teče kroz uski kanjon Gesäuse, dug 15 km koju je rijeka probila kroz vapnenačke Ennstalske Alpe.
Nakon što primi pritoku Laussabach, naglo okreće prema sjeveru i ulazi na teritorij Gornje Austrije.

Sjeverno od grada Steyra, u predalpskom pojasu, Enns svojim tokom formira granicu između saveznih zemalja 
Gornje i Donje Austrije. Zbog nje su i stara imena tih zemalja glasila Österreich ob der Enns (Austrija iznad Ennsa) i Österreich unter der Enns (Austrija ispod Ennsa), a ulijeva se u Dunav u blizini Mauthausena. 

Sredinom 19. vijeka regulirano je korito rijeke u dužini od oko 70 km na potezu od Weißenbacha do Gesäuse, s ciljem da se dobiju bolje površine za poljoprivredu i pošumljavanje. Tako da je do do 1939. tok rijeke skraćen za 19 km.

Koncern Ennskraftwerke-AG (Ennskraft) izgradio je u donjem toku rijeke, deset protočnih hidroelektrana (Schoenau, Weyer, Grossraming, Losenstein, Ternberg, Rosenau, Garsten-Sankt Ulrich, Staning, Muehlrading i Sankt Pantaleon). One su 1998. proizvele ukupno 1,8 milijardi kWh električne energije. 

Najveća urbana naselje duž rijeke su: Radstadt u Salzburgu; Schladming, Gröbming, Liezen, Selzthal i Admont u Štajerskoj i Großraming, Ternberg, 
Garsten, Steyr i Enns u Gornjoj Austriji.

Danas dolinom rijeke - Ennstal, ide trasa autoputa Pyhrn - transverzale između Njemačke i Slovenije.

Izvori

Vanjske veze 

 Enns, Fluss 

Rijeke u Austriji