Crkva sv. Ante Padovanskog u Bihaću
Crkva sv.Antuna Padovanskog nalazi se u Bihaću. Ova crkva je posebna specifičnost Bihaća jer se u njemu nalaze tri katoličke crkve posvećene svetom Antunu Padovanskom.

Prva crkva 
Crkva je rađena u gotskom stilu i podignuta je 1266. godine kao gradska crkva pod upravom dominikanaca. Uz crkvu se nalazio i samostan. U crkvi su se nalazili grobovi, uglavnom pripadnika hrvatskog plemstva. Godine 1592. crkva je pretvorena u džamiju, pod imenom Fethija (Osvojena). Posmrtni ostaci plemstva su prebačeni pored džamije a nadgrobne ploče ugrađene u pod i prebačene 1894. godine u Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine u Sarajevu. Objekat džamije (crkve sv. Antuna, zajedno sa nadgrobnim pločama proglašen je za nacionalni spomenik BiH.

Druga crkva 

Gradnja nove crkve sv. Ante u Bihaću odvijala se u nekoliko faza.  U prvoj fazi, nova crkve sa zvonikom podignuta je na mjestu Žabela, u samom gradu. Gradnja se završila 1891. godine. Posmrtni ostaci hrvatskih velikaša su sa prostora kod prve crkve (džamije) prebačani u posebno izrađenu grobnicu, smještenu 50 metara kod druge crkve.

U drugoj fazi, 1899. godine, crkva je produžava za 11 m i dograđeno novo polukružno svetište. Restauracija crkve je završena 1913. U trećoj fazi od 1938. do 1941 godine,  ponovo je proširena i dozidan toranj. Godine 1941, tadašnja ustaška vlast naređuje da se do temelja poruši pravoslavna crkva i da se materijal sa nje iskoristi za proširivanje objekta katoličke crkve i doziđivanje tornja.

Saveznički avioni su 1943. godine bombardirali Bihać.  Među uništenim objektima nalazila se i crkva sv. Ante, od koje je, do današnjih dana, ostao sačuvan samo toranj i dio zidova. Zajedno sa grobnicom bihaćkog plemstva (grobnica hrvatskih velikaša) proglašena je za nacionalni spomenik BiH.

Treća crkva 
Danas u Bihaću postoji i treća crkva sv. Ante (župna) koja je izgrađena 1972. godine. To je crkva koja i danas služi za potrebe župljana grada Bihaća. Oktogonalnog je oblika. Na zvoniku se nalaze tri zvona. Godine 1977. u crkvu je postavljen križni put (terakota), te nešto kasnije brončani kipovi. U posljednjem ratu (1991. – 1995.) crkva je pretrpjela oštećenja.

Literatura 
 Radoslav Lopašić, Bihać i Bihaćka krajina, Zagreb 1890.
 Ferdo Šišić,  Vojvoda Hrvoje Vukčić Hrvatinić i njegovo doba, Zagreb, 1902
 ĆiroTruhelka, Sredovječni spomenici Bosanske Hrvatske, Hrvatsko kolo XXIII, Zagreb, 1942.
 Marko Vego,  Crkva sv. Ante (Fethija džamija), Naše starine, str. 255-268, 1954.

Reference

Vanjske veze 
 Župna crkva
 Crkva sv. Ante
Nacionalni spomenici u Bihaću
B
Banjalučka biskupija