Bunjevački
Bunjevački, ikavski novoštokavski dijalekt koji govore Bunjevci u Bačkoj. Bunjevački nije u službenoj upotrebi u Srbiji, ali se upotrebljava u školstvu i nekim medijima; npr. u Subotici na bunjevačkom izlaze Bunjevačke novine, dok Radio televizija Vojvodine emituje deo svog programa i na bunjevačkom.

Istorija 
Prva škola na bunjevačkom otvorena je u Somboru 1717. godine, a potom su škole otvorene i u Baču (1734), Gari (1735), Bođanima (1741) i Subotici (1752). Godine 1745, grad Subotica dobija svoj statut napisan na bunjevačkom, dok je 1850. bunjevački ozvaničen i u službenoj upotrebi u Subotici. Ugarskim zakonom iz 1868. godine, nemađarskim narodima su bila zagarantovana prava u školstvu, ali je u praksi bunjevačka nastava bila potiskivana nastavom na mađarskom jeziku.

Demografija
Prema popisu iz 1910. godine, 33.247 građana Subotice se izjasnilo da im je bunjevački maternji jezik. Tokom postojanja Jugoslavije, govornici bunjevačkog su, u rezultatima popisa, svrstavani u govornike srpskohrvatskog jezika. 

U rezultatima popisa iz 2002. godine u Srbiji prikazani su samo govornici većih jezika, dok su građani koji su se izjasnili da im je maternji jezik bunjevački, svrstani u kategoriju „ostali jezici“.

U rezultatima popisa iz 2011. godine, 6.835 stanovnika Srbije se izjasnilo da im je maternji jezik bunjevački.

Osporavanja bunjevačkog
Nacionalni savet Bunjevaca u Srbiji je 2004. godine od prosvetnih vlasti AP Vojvodine zatražio da se u osnovne škole uvede nastavni predmet "Bunjevački govor s elementima nacionalne kulture". 2005. godine je Pedagoški zavod Vojvodine odobrio plan i program ovog nastavnog predmeta. Ovome se usprotivio Demokratski savez Hrvata u Vojvodini i objavljeno je "otvoreno pismo" u kojem se traži da vlasti "prestanu poticati podjele hrvatske etničke zajednice u Vojvodini, uključujući tu i potporu podjeli jedinstvenoga književnoga jezika kojim se služi hrvatski narod svagdje u svijetu". U pomenutom pismu je takođe navedeno da "Bunjevci, osim u Srbiji, žive i u Mađarskoj, Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini te da se njihova pripadnost hrvatskomu narodu u pitanje dovodi samo u Srbiji", da "Bunjevci govore novoštokavsko-ikavskim dijalektom, koji je općenito najrašireniji hrvatski dijalekt i na kojem se temeljio hrvatski književni jezik u XVIII stoljeću", kao i da je "književnost bačkih Bunjevaca od svojih početaka integralni dio hrvatske književnosti i da je njezin jezik po svemu (grafiji, pravopisu, leksiku, morfološkim i sintaktičkim
obilježjima te najfrekventnijim načinima stilizacije) hrvatski".  

Nakon ovih političkih reakcija, Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje i kulturu je suspendovao odluku Pedagoškog zavoda Vojvodine i zatražio mišljenje od SANU i VANU o bunjevačkom jeziku. U odgovoru koji je stigao od SANU, a koji je potpisao akademik Zoran Kovačević, navedeno je da SANU smatra da "bunjevačkoj nacionalnoj manjini treba omogućiti izučavanje maternjeg, odnosno bunjevačkog jezika sa elementima nacionalne kulture u institucijama predškolskog, osnovnog i srednjeg obrazovanja i vaspitanja, što je u skladu sa zakonskim propisima". Međutim, od VANU je, sa potpisom akademika Julijana Tamaša stigao odgovor da VANU smatra "kako je usmenu i pisanu jezičku tradiciju Bunjevaca kao regionalne zajednice najbolje opisivati neutralnim nazivom ‘govor’, čime bi se izbegla politizacija statusa termina i pojmova tipa ‘nacionalni jezik’ i ‘dijalekat’".

Nakon konsultacija Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje i kulturu sa Nacionalnim savetom Bunjevaca, doneta je kompromisna odluka da se u nastavu uvede predmet "Bunjevački govor s elementima nacionalne kulture", kako bi se izbegla upotreba termina "jezik".

Izvori

Vidi još 

 Bunjevci
 srpskohrvatski jezik

Spoljašnje veze 
 bunjevac.com 
 „Bunjevačke novine“ - novine na bunjevačkom jeziku
 Bunjevački jezik
 Bunjevac Croatian Cultural and Educational Society in Serbia, Matija Gubec Tavankut, matijagubec.rs 
 Bunjevac National Council in Serbia, bunjevci.net 
 Bunjevci in Senj (Croatia)
 Croat National Council in Serbia (Bunjevci, Coats, Šokci), hnv.org.rs
 Croatian Cultural Centre "Bunjevačko kolo" for Croats, Bunjevci, and Sokci in Serbia  
  HIC  Međunarodni znanstveni skup "Jugoistočna Europa 1918.-1995."
 Hrvatska revija br. 3/2005. Proslava 250. obljetnice doseljavanja veće skupine Bunjevaca (1686.-1936.) – Bunjevci u jugoslavenskoj državi
 Ivan Ivanić: O Bunjevcima (Subotica, 1894)
 Representations of Bunjevci in Hungary
 The Croatian Bunjevci, croatianhistory.net

Srpskohrvatski dijalekti
Jezici Srbije