Vojvodstvo Kleve
Vojvodstvo Kleve (njemački: Herzogtum Kleve, nizozemski: Hertogdom Kleef) bila  je država Svetog  Rimskog carstva nastala iz srednjovjekovnog Duisburggau. Smjestila  se na sjevernom porajnju, s obje strane donje Rajne, oko glavnog grada Kleve i gradova Wesela, Kalkara, Xantena, Emmericha, Reesa i Duisburga  graničeći  sa zemljama princ-biskupije Münsterove  na istoku i Vojvodstva Brabant na zapadu. Njegova je povijest usko povezana s onim njezinih južnih susjeda: Vojvodstvo  Jülich i Berg, kao i Gelders i Vestfalska županija Mark.

Područje vojvodstva je ugrubo  pokrivalo današnje njemačke okruge Kleve (sjeverni dio), Wesel i grad Duisburg, kao i susjedne dijelovi pokrajina Limburg, Sjeverni  Brabant i Gelderland u Nizozemskoj.

Povijest

Početkom 11. stoljeća car Henrik II. Sveti je povjerio upravu Klever Reichswalda, velikog  šumskog područja oko Kaiserpfalza u Nijmegenu, izravno podređenog carskoj vlasti, mjesnim plemićima iz Donje Lotaringije  u Geldernu i Kleveu. Grofovija Kleve (njemački: Grafschaft Kleve, nizozemski: Graafschap Kleef) spominje se u 11. stoljeću. Godine 1417.  postaje vojvodstvvo. Nakon smrti grofa Johana  1368., posjed  je naslijedio njegov nećak Adolf III. od  Marcka. Cleves i su naposlijetku bili   u personalnoj uniji pod dinastijom   La Marck nakon što je Adolfov stari brat Grof Engelbert III. umro bez potomstva 1391. godine.  Njemački kralj  Sigismund uzdigao je grofa Adolpha I. na položaj kneza i princa Svetog  Rimskog carstva  1417.

Područja Kleve-Marka postala su jedna od najznačajnijih posjeda donjerajnskog-vestfalskog okružja  1500. godine, kojem su su parirali prinčevi- biskupi Münstera. Godine 1511. Ivan III. od La Marka, sin vojvode Ivana II. od Klevea, svojim brakom s Marijom naslijedio je feude  Jülich i Berg po smrti svoga punca Vilima IV. Kada je Ivan III. naslijedio svog oca kao vojvoda Kleve 1521. godine, države Jülich, Berge, Kleve i Mark formirale su Ujedinjeno vojvodstvo  Jülich-Kleve-Berg. Njegova kći Ana od Kleva  (1515.-57.)  je čak 1540. godine postala je  kraljicom-suprugom  Engleske, kao što se njezin brat Vilim, knez od  1539., svađao s carom Karlom V.  oko posjeda Gueldera i zatražio potporu kralja Henrika VIII.

Kad je posljednji knez Jülich-Kleve-Berga umro bez nasljednika 1609. godine, izbio je rat za nasljeđe  Jülicha. Zemlje su konačno podijeljene između Wittelsbachovih knezova Palatinata-Neuburga (Jülicha i Bergea) i Markgrofovije Brandenburga, koja je stekla Kleve s Markom i Ravensbergom prema sporazumu iz  Xantena godine 1614. Markgrofovi Hohenzollern su tako stekli prvo uporište u Porajnju; Međutim, Velike su dijelove vojvodstva okupirale Ujedinjene pokrajine sve do franko-nizozemskog rata 1672. godine. Konačno ga je 1666. godine uvrstio u Brandenburg-Prusku Fridrik Vilim I. iz Brandenburga te postaje  dio Kraljevine Pruske nakon 1701. godine , Francuske su snage okupirale Kleve u sedmogodišnjem ratu (1757.-62.).

Godine 1795. Vojvodstvo Kleve zapadno od Rajne i Wesela zauzela je Francuska te je postalo je dio francuskog departman Roer. Ostatak vpjvodstva  bio je okupiran između 1803. i 1805. godine, a postao je dio departmana Yssel-Supérieur i marionetskog Nadvojvodstva Berg (nakon 1811. godine, departman Lippe). Godine 1815., nakon poraza Napoleona, vojvodstvo je postalo dio pruske provincije Jülich-Cleves-Berg, koje se 1822. spolijo u provinciju Pruske Rajne. Gradovi Gennep, Zevenaar i Huissen postali su dio Ujedinjenog Kraljevstva Nizozemska kao rezultat bečkog kongresa iz 1815. godine.

Vladari

Grofovi  Klevea

Dinastija Kleve

 1092.-1119. Dietrich I.
 1119.-1147. Arnold I.
 1147.-1172. Dietrich II.
 1172.-1188. Dietrich III.
 1188.-1198. Dietrich IV.
 1198.-1201. Arnold II.
 1201.-1260. Dietrich V.
 1260.-1275. Dietrich VI.
 1275.-1305. Dietrich VII. od Meissena
 1305.-1310. Oton I. Miroljubivi
 1310.-1347. Dietrich VIII. Pobožni
 1347.-1368. Ivan

Dinastija La Marck  

 1368.-1394. Adolf III. Marck
 1394.-1448. Adolf IV., sin Adolfa III.

Vojvode Kleve

Dinastija La Marck 

 1394.-1448. Adolf I.: Vojvoda od Kleva
 1448.-1481. Ivan I., sin Adolfa I.
 1481.-1521. Ivan II. Pobožni, sin Ivana I.
 1521.-1539. Ivan III. miroljubivi, sin Ivana II
 1539.-1592. Vilim Bogati, sin Ivana III.
 1592.-1609. Ivan Vilim, sin Vilima

Države Svetog Rimskog Carstva
Historija Njemačke
Historija Nizozemske