Indijanski jezici
Indijanski jezici (eng. Amerindian languages; Port. Línguas ameríndias; Sp.Lenguas amerindias).- Naziv za sve jezike američkih Indijanida koji se govore, ili su se govorili, na području od arktičke Kanade i Aljaske preko duplog američkog kopna ( uključujući i Zapadnoindijske otoke) na jug do Ognjene zemlje i malenih otočića južno od nje.

Broj govornika 

Ukupno oko 30 610 387 ljudi govori indijanskim jezicima.

  - 200 725 (6% od ukupnog stanovništva), najviše cree (120 000) 
  - 373 949, najviše navajo (170 822)
  - oko 6 000 000, najviše nahuatl (1 376 026)
  - 3 186 429 (42.8% od ukupnog stanovništva), najviše k'iche' majanski (1 000 000)
  - 3 750 492 (35% od ukupnog stanovništva), najviše kečuanski (3 177 938) i ajmarski (440 380)
  - oko 2 469 605 (9.4% od ukupnog stanovništva), najviše kečuanski (2 300 000)
  - 194 269 (8.3% od ukupnog stanovništva), najviše guaymi (170 000)
  - 4 700 000 (više od 90% od ukupnog stanovništva), najviše guarani (4 650 000)
  - 3 918 526 (43.09%), 2 739 407 (30.12%) su dvojezični (i španjolski i indijanski), ukupno 6 657 933 (73.21%); najviše kečuanski (2 281 198) i ajmarski (1 525 391)
  - 44 519 (15.2%), najviše q'eqchi' majanski (17 581)
  - 38 550, najviše buglere (18 000)
  - 20, najviše pipil (20), nešto doseljenika iz Gvatemale govori poqomam majanskim
  - 175 400, najviše garifuna (146 000)
  - 162 624, najviše miskito (154 400)
  - 850 000, najviše guahibo (23 006)
  - 288 496, najviše wayúu (170 000)
  - 1 165 570, najviše kečuanski (800 000), guarani (200 000) i mapuche (100 000)
  - 71 550, najviše nheengatu (19 000), kaingang (18 000) i terena (16 000)
  - 214 556, najviše mapuche (200 000)
  - 45 700, najviše macushi (18 000), wapishana (13 000) i kapóng (10 000)
  - manje od 15 000, samo jezici iz obitelji carib i arawak
  Francuska Gvajana - više od 5 000, najviše iz obitelji carib (manje od 3 000), arawak (par stotina) i iz obitelji tupi-guarani jezici wayampi (manje od 1 200) i emerillon (400) 
 Antigva i Barbuda, Bahami, Barbados, Kuba, Dominika, Dominikanska Republika, Grenada, Haiti, Jamajka, Sveti Kristofor i Nevis, Sveta Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Trinidad i Tobago, Urugvaj - 0 (0%)

Klasifikacija 
Indijanski jezici klasificirani su u više velikih jezičnih porodica u čemu su svoj izuzetan doprinos dali pioniri u klasifikaciji indijanskih jezika i naroda John Wesley Powell (1834-1902), Edward Sapir (1884–1939), Franz Boas (1858–1942), Čestmír Loukotka (1895-1966), Paul Rivet, J. Alden Mason (1885—1967; zvan i John Alden Mason), Alexander F. Chamberlain i mlađi znanstvenici. 
Broj indijanskih jezika nije poznat kao ni sam broj porodica kojima ti jezici pripadaju, jer su mnogi jezici nestali, neki su neispitani, a također se od raznih lingvista različito klasificiraju.  Na području Sjeverne i Srednje Amerike nalazimo Velike jezične porodice Hokan, Na-Déné, Penutian, Aztec-Tanoan, Macro-Siouan, Macro-Algonquian, Oto-Manguean, Mayan, i dijelove Velike porodice Macro-Chibchan, te mnoge malene izolirane porodice i neklasificirane jezike. 

Na području Južne Amerike nalazimo dvije gigantske Velike porodice andsko-ekvatorijalnu i Ge-Pano-Carib. I dvije velike porodice na području Srednje i Južne Amerike Macro-Oto-Manguean i dijelove porodica Macro-Chibchan. Uz ove mega-jezične porodice nalazimo na području obiju Amerika bezbrojne malene porodice i mnoge izolirane i neklasificirane jezike.

Powelowa lista 
Powellova lista (1891) za Sjevernu Ameriku (sjeverno od Meksika):

Adaizan, Algonquian, Athapascan, Attacapan, Beothukan [Newfoundland], Caddoan, Chimakuan, Chimarikan, Chimmesyan, Chinookan, Chitimachan, Chumashan, Coahuiltecan, Copehan, Costanoan, Eskimauan, Esselenian, Iroquoian, Kalapooian, Karankawan, Keresan, Kiowan, Kitunahan, Koluschan, Kulanapan, Kusan, Lutuamian, Mariposan, Moquelumnan, Muskhogean, Natchesan, Palaihnihan, Piman, Pujunan, Quoratean, Salinan, Salishan, Sastean (Shastan), Shahaptian, Shoshonean, Siouan, Skittagetan, Takilman, Tanoan, Timuquanan, Tonikan, Tonkawan, Uchean, Waiilatpuan, Wakashan, Washoan, Weitspekan, Wishoskan, Yakonan, Yanan, Yukian, Yuman, Zuñian.

Južnoameričke porodice  108 (Rivet i Loukotka) 
Akonipa, Alakaluf, Amniapé, Amueša, Andoke, Araukan, Arawak, Arikem, Atakama, Atal'an (Tal'an), Auaké, Auiširi, Ajmará, Ajmoré, Bororó, Čapakura, Čarrúa, Čečehet, Čibča, Čikito, Čirino, Čon, Koroado, Diagit, Esmeralda, Fulnio, Gamella, Gorgotoki, Guahibo, Guamo, Guarauno, Guató, Guajkurú, Huari, Huarpe, Humaguaka, Itonama, Kahuapana, Kaingán, Kaliána, Kamakán, Kamsá, Kañari, Kaničana, Kapišana, Karažá, Karipska, Kariri, Katawiši, Katukina, Kajuvava, Kičua, Kopal'en, Kukurá, Kul'i, Leko, Maku, Makuráp, Mašakali, Maskoi, Mašubi, Matako-Maká, Matanawí, Majna, Mobima, Moseten, Mučik, Muniče, Múra, Nambikwára, Natú, Opaie, Otí, Otomak, Pankarurú, Pano, Patašo, Puelče, Puinave, Puruborá, Puruhá, Sáliba, Samuku, Širiana, Šokó, Ssabela, Ssimaku, Šukurú, Tarairiru, Taruma, Timote, Tinigua, Trumai, Tukáno (Betoja), Tupi-Guarani, Tušá, Vilela, Witóto, Xíbaro, Xiraxara, Jabutí, Jahgan, Jaruro, Jurakáre, Juri, Zaparo, Že.

Južnoamerički izolirani jezici 
Campbell, 1997
aikana, andoque, baenan, betoi, camsa, candoshi, cayuvava, chiquitano, cofan culle, cumza, esmaralda, fulnio, gamela, gorgotoqui, guamo, guato, huamo, irantxe, itonama, jeiko, joti, kapixana, kariri, kaweskar, koaya, kukura, leco, lule, maku, mapudungu, matanawi, movima, munichi, natu, ofaye, omurano, oti, pankararu, puelche, puquina, rikbaktsa, sabela, sechura, tarairiu, taushiro, ticuna, trumai, Tuxa, urarina, vilela, warao, xoko, xukuru, yagan, yaruro, yuracare, yuri, yurumangui

Ethnologue, 2005
andoque, camsa, candoshi-shapra, canichana, cayubaba, itonama, leco, movima, muniche, paez, pankararu, puelche, puinave, taushiro, ticuna, tinigua, trumai, tsimane, tuxa, urarina, waorani, warao, yamana, yuracare.

Južnoamerički nekalsificirani jezici 
ERthnologue, 2005
abishira, agavotaguerra, aguano, amikoana, arara mato grosso, cagua, carabayo, chipiajes, coxima, himarima, iapama, kaimbe, kamba, kambiwa, kapinawa, karahawyana, kariri-xoco, kohoroxitari, korubo, kunza, miarra, natagaimas, pankarare, papavo, pataxo-hahaai, pijao, pume, puquina, tapeba, tingui-boto, tremembe, truka, uamue, uru-pa-in, wakona, wasu, xukuru, yari, yuwana

Vidi 
Neklasificirani južnoamerički indijanski jezici

Literatura 
Rikard Simeon, Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva. Matica Hrvatska, 1969
Ward RH, Redd A, Valencia D, Frazier B, Pääbo S (1993) Genetic and linguistic differentiation in the Americas. Proc Natl Acad Sci USA 90:10663-10667
Greenberg J (1987) Language in the Americas. Stanford University Press, Stanford, CA.

Izvori

Vanjske poveznice 
Amerind: Greenberg 1987
South American Indian Language Groups
Alain Fabre 
Native Languages of the Americas
Norman A. Mcquown, The Indigenous Languages of Latin America
Linguistic Classification of American Indians 
Vocabulários e dicionários de línguas indígenas brasileiras
Lenguas Amerindias

Jezične porodice
 
Američki Indijanci