Rode (porodica)
Rode () su porodica visokih ptica, dugih nogu i vratova, dugog i tvrdog kljuna.

Izgled 
Rode su mahom dugog vrata i nogu. Visina varira od 75 cm (Ciconia abdimii) do 150 cm (afrička sjedlarica). Rep im je uglavnom kratak.

Kljun je takođe uvijek dugačak i jak, ali različitog oblika kod različitih vrsta. Tipične rode iz roda Ciconia imaju prav i tanak kljun, dok na primjer sjedlarice i velike jabiru rode imaju kljunove povijene naniže, duge i do 35 cm.

Perje roda je u crnim i bijelim tonovima, u zavisnosti od vrste. Crno perje uglavnom ima metalni odsjaj, što ima ulogu u vrijeme parenja, kada i bijelo perje izgleda blještavo.

Rode su teške ptice, širokog raspona krila. Primjera radi, roda marabu je težak oko 9 kg i ima raspon krila od 3,2 metra te čini jednu od dviju ptica, pored andskog kondora, koje imaju najširi raspon krila od svih kopnenih ptica. Od svih ptica, samo pelikani i albatrosi imaju veći raspon krila od ovih.

Ponašanje 
Rode su aktivne danju, sa izuzetkom Ciconia abdimii koja lovi i noću. Vrlo su osjetljive na nagle klimatske promjene. Na primjer, kada pada kiša ili je jako hladno, rode mogu da podignu jednu nogu među perje da bi smanjile površinu tijela izloženu hladnoći, ili guraju kljun u perje.

Većina roda nema glasne žice, te su nijeme i u gnijezdu komuniciraju uglavnom klepetanjem kljunom. Neke, međutim, kao što je crna roda, mogu da pjevaju.

Rode su mesožderi i, iako je rasprostranjeno vjerovanje da se uglavnom hrane žabama, one čine tek jedan dio njihove ishrane. Rode jedu i insekte, guštere i zmije, crve i gliste, pa i male ptice i sisare kao što su hrčci.

Rode snesu tri do pet jaja, rijetko jedno do sedam. Veličina jajeta varira od 5,5 cm (Ciconia abdimii) do 8,5 cm (marabu), a težina između 58 i 146 g. Oba partnera leže na jajima od 25 do 38 dana i obezbjeđuju hranu za mlade. Nakon pedeset do sto dana, mladi mogu da lete.

Rode žive po preko 20 godina. Bijele rode žive i po preko 30 godina. Kada su zatvorene, rode žive i duže, sa najstarijim primjerom rode od 48 godina.

Mnoge vrste roda su ptice selice. Uglavnom lete u jakim zamasima, jedreći u zraku, čime štede energiju, ali su im za to potrebne tople vazdušne struje. Čuvena zbirka fotografija roda iz 1884. godine, od Otomara Anšica, je inspirisala Otoa Lilientala u 19. vijeku da konstruiše eksperimentalne mehaničke jedrilice.

Stanište 

Rode žive uglavnom u područjima suve klime, u tropskim i suptropskim krajevima, za razliku od svojih rođaka ibisa, čaplji i kašikara. U Evropi žive samo crne i bijele rode, i vrlo rijetke rode iz vrste Mycteria ibis i afrički marabu (Leptoptilos crumeniferus).

Gnijezda roda su obično velika i one ih koriste po nekoliko godina. Gnijezda nekih roda su velika i po dva metra u prečniku i tri metra dubine. Iako se ranije mislilo da rode za života imaju jednog partnera, danas se zna da je to zasigurno samo u okviru jedne sezone. Nakon što se odsele, rode znaju da promijene partnera, premda to ne mora da se desi, kao što ne mijenjaju često ni gnijezdo.

Neke vrste roda prave gnezda u naseljenim mjestima: na drvetu, krovu kuće, odžaku ili banderama. U Grčkoj u nekim primorskim mestima na električnim stubovima su izgrađena namjenska metalna okrugla postolja da bi rode na njima postavljale svoja gnijezda.

Sistematika roda 
Rode se dijele na 19 vrsta u šest rodova.

Fosilni oblici 
 Palaeoephippiorhynchus - fosilni oblik; rani oligocen, Fajum, Egipat
 Grallavis - fosilni oblik; rani miocen; Sent Žeran le Puj, Francuska i Djebel Zelten, Libija
 Prociconia - fosilni oblik; kasni pleistocen, Brazil; možda pripada današnjem rodu Jabiru ili Ciconia
 Pelargosteon - fosilni oblik; rani pleistocen, Rumunija
 Ciconiidae nepoznatog roda i vrste - ranije poznata pod nazivom Cygnus bilinicus - fosilni oblik; rani miocen, Breštani, Češka
 cf. Leptoptilos nepoznatog roda i vrste - ranije poznata pod nazivom L. siwalicensis - fosilni oblik; rani miocen ili kasni pliocen, Sivalik, Indija
 Ciconiidae nepoznatog roda i vrste - fosilni oblik; kasni pleistocen, San Hozesito, Meksiko - Ciconia ili Mycteria

Rod Mycteria 
 Mycteria cinerea
 Žutokljuna roda (Mycteria ibis)
 Mycteria leucocephala
 Mycteria americana

Rod Anastomus 
 Anastomus oscitans
 Anastomus lamelligerus

Rod Ciconia 

 Ciconia abdimii
 Ciconia episcopus
 Ciconia stormi
 Ciconia maguari
 Ciconia boyciana
 Bijela roda (Ciconia ciconia)
 Crna roda (Ciconia nigra)

Rod Ephippiorhynchus 
 Crnovrata roda (Ephippiorhynchus asiaticus)
 Afrička sjedlarica (Ephippiorhynchus senegalensis)

Rod Jabiru 
 Jabiru mycteria

Rod Leptoptilos 
 Leptoptilos javanicus
 Leptoptilos dubius
 Afrički marabu (Leptoptilos crumeniferus)

Iako su neke rode danas jako ugrožene, nije poznato da su neke vrste ili podvrste u toku istorije izumrle. Kost rode iz roda Ciconia, koja je pronađena u pećini na ostrvu Reinion, vjerovatno potiče od rode koju su pojeli rani doseljenici na ostrvo; nijedan dokaz ne svjedoči prisustvo roda ni na tom ni na drugim Maskarenskim ostrvima.

Fosilni rod Ciconiopsis (rani oligocen, Puerto Deseado u Patagoniji, Argentina) se obično pridružuje ovoj familiji.

Simboli 

U zapadnim kulturama bijela roda simbolizuje rađanje djeteta. Kada bi roditeljima bilo teško da objasne djetetu kako djeca dolaze na svijet, obično bi odgovarali sa „djecu donose rode“, kao način da se izbjegne odgovor. Ovo vjerovatno potiče od starog vjerovanja da rode donose sreću i blagostanje, i vjerovatno zbog toga što su pravile velika gnijezda povrh dimnjaka na kućama, te je bilo lako zamisliti kako rode „spuštaju“ djecu niz dimnjak u kuću. Zbog ovoga, roda se često prikazuje kako u kljunu nosi zavežljaj sa djetetom unutra. Crvene pjege koje imaju novorođenčad su se znale interpretirati kao rodini ugrizi, premda su u stvari kapilari koji ubrzo po rođenju izblijede.

Bijela roda je simbol Haga, u Holandiji, gdje se nalazi oko 25% svih evropskih roda. Bijela roda je i preovladavajući simbol Alzasa u istočnoj Francuskoj.

U Vijetnamu, rode simbolizuju izdržljivost siromašnih poljoprivrednika i marljivost vijetnamskih žena.

Mitologija 
Većina mitova se odnosi na bijele rode.
 U starom Egiptu, roda se povezivala sa ljudskim „ba“ i izgovarali su se isto. Ba je predstavljao jedinstveni lični karakter svakog ljudskog bića, i simbolizovala ga je roda sa glavom čovjeka. Ona se svako veče neizostavno vraća kući, kao i roda svom gnijezdu, da bi se u životu poslije smrti ponovo sjedinila sa svojim tijelom.
 Jevrejska riječ za rodu je istovjetna sa riječju „posvećena“ (kao posvećena žena, bogougodna, vjerna), i briga za mlade, u visoko uzdignutim gnijezdima, učinila je rodu rasprostranjenim simbolom roditeljske brige. Kroz istoriju se često ukazivalo na činjenicu da će roda radije stradati skupa sa svojim gnijezdom u slučaju požara, nego ga napustiti i odletjeti.
 U grčkoj mitologiji, Gerana je bila etiopa, neprijatelj Here, koja ju je za kaznu pretvorila u rodu, kao što je učinila i sa Antigonom, kćerkom Laomeda od Troje (Ovid, „Metamorfoza“, 6.93). Gerana u obliku rode je pokušala da otme njeno dijete, Mopsusa. Ovo je prouzrokovalo, po grčkoj mitologiji, legendarni rat između pigmeja i roda. Zanimljivo je primijetiti da je po ovoj priči, za razliku od kasnijeg simbolizovanja rode kao ptice koja donosi djecu, roda prikazivana kako otimač Mopsusa.
 Pošto se ranije mislilo da roda u životu ima samo jednog partnera, u ranom hrišćanstvu roda je predstavljala vrlo poštovani „bijeli brak“, odnosno častan brak.
 U drevnoj Kini, za rodu se vjerovalo da grabi čestite ljude, poput flautiste Lan Cai Hoa, i odnosi ih u srećnije krajeve, u bolji život.

 U skandinavskoj mitologiji, Henir je čovjeku dao dušu (óðr) koja uključuje svijest i pamćenje i čini čovjeka čovjekom. Henirovi epiteti „dugonogi“ (langifótr) i „kralj blata“ (aurkonungr) ukazuju da je vjerovatno prikazivan u obliku rode. Takav lik se pojavljuje i u drugim sjevernoevropskim bajkama i mitovima. Moguće je, međutim, da u ovim slučajevima nije u pitanju bijela roda, nego tipični ždral, koji se naseljava na sjeveru Evrope i samo nalikuje rodi ali je potpuno odvojena vrsta.
 U bugarskim narodnim pričama roda simbolizuje dolazak proljeća (jer se u ovo doba u Bugarsku vraćaju rode sa juga nakon zimske selidbe). U nekim dijelovima Bugarske roda igra centralnu ulogu u marteničkom običaju - kada se ugleda prva roda, vrijeme je da se skinu martenice jer je proljeće stiglo.
 U dolini rijeke Rio Grande u Južnom Teksasu je 1970ih primijećena „velika ptica nalik na pterodaktila“. Pretpostavlja se da je u pitanju zalutali Jabiru koji se tokom selidbe našao u nepoznatom području, ili je u pitanju roda iz roda Ephippiorhynchus koja je pobjegla iz zoološkog vrta isl.
 U estonskom jeziku, roda se kaže „tunekurg“, što potiče od riječi „tunela“ (u estonskim narodnim vjerovanjima podzemlje, podzemni svijet) i „kurg“ (ždral). Premda danas ne izgleda logično da bi se bijela roda povezivala sa smrću, moguće je da su u pitanju bile crne rode koje su danas dosta rjeđe.

Reference

Vanjskee veze 

 Galerija slika 
 Video snimci roda 
 Gerana iz grčke mitologije 

 
Rodarice