Igor Marojević
Igor Marojević je srpski književnik rođen 12. jula 1968. godine u vojvođanskom gradu Vrbasu. Studirao je srpskohrvatski jezik i jugoslavensku književnost, i tako stekao zvanje profesora srpskog jezika i književnosti. U Barseloni je upisao master iz Teorije svjetske književnosti ali ga nije dovršio. Takođe je preveo mnoge knjige sa španskog i katalonskoga (knjige Ane Maríe Matute, Maxa Auba, četiri knjige Roberta Bolaña, Josepa Pla, Quima Monzóa, itd). Sada živi u Zemunu, u Beogradu.

Proza i poetika 

U noveli „Obmana Boga“ pisao je o samoubojstvu iz paranoidnog motrišta. Tiskana je u prijevodu na španjolskom i portugalskom, a njegovo kazališno djelo „Nomadi“ na katalonskom. Nova izdanja novele pretrpjela su izvjesne autorske izmjene teksta, kojima će Marojević podvrgnuti, u njihovim drugim odnosno trećim izdanjima, i romane „Dvadeset četiri zida“, "Žega" i "Šnit" ("Schnitt"). U svome prvom romanu "Dvadeset četiri zida" govori o sidi, odnosno manjinama ugroženim osobito u srbijanskom društvu devedesetih godina XX stoljeća. Bavljenje individualcem ugroženim agresivnim kolektivom u biti jest glavna tema Marojevićeve proze, bilo da ga od kolektiva dijeli pripadnost zdravstvenoj ili manjini drugačijeg spolnog opredjeljenja kao u njegovu prvom romanu, ili ugroženost manjinskog ukusa za način života (roman "Parter") ili povlačenje u ratnim uslovima kao u romanu „Žega“ (kroz motrenje bolesnog i senilnog naratora koji pripovijeda o ratu zelenaša i bjelaša u Crnoj Gori) i „Šnit“, možda i njegovo najautentičnije djelo u kojem kroz simuliranje raznih novinskih formi piše o Zemunu u NDH, dok je jedan od glavnih junaka Hugo Boss, povijesno poznat po tomu što je izmislio i šio Waffen-SS i druge nacističke uniforme) pa i "Majčina ruka" (treće djelo iz predviđenog petoknjižja "Etnofikcija" u kojemu kroz motrište dječaka zaljubljenog istodobno u dvije Njemice pripovijeda o stradanju podunavskih Nijemaca u Vojvodini između 1944. i 1948). Zanimljivo je da je autoru, kao u priloženome tekstu, zamjeran utjecaj filma Inglorious Basterds na Schnitt, premda je "Šnit" prvotno objavljen dvije godine prije Tarantinova remekdjela. Po općem mišljenju kritike i mnoštvu nagrada koje je polučilo, njegovo najzrelije djelo jest roman "Ostaci sveta" u kojemu unosi posve novi postupak ulančanoga skaza kroz koji nudi postideološki road movie svoje vrsti kroz XX stoljeće i njegove krvave epizode poput Španjolskog građanskog rata, Jasenovca, Bleiburga, Srebrenice i NATO bombardiranja SR Jugoslavije. Junaci su opet individualizirane žrtve tih događaja, među kojima ima Španjolaca, Srba, Bošnjaka i Hrvata. 

U suvremenijim narativima Marojević piše o individualističkim junacima koji se u XXI stoljeću ne snalaze u međuljudskim, pretežno muško-ženskim odnosima. U takve narative potpadaju spomenuti roman „Parter“, knjiga priča "Tragači", a od kojih se najuspjelima doimaju knjige priča "Mediterani" i "Beograđanke" u kojoj Marojević govori iz motrišta osam junakinja. Knjiga je nagrađena sa dva priznanja ali, premda pisana u manje komercijalnom žanru pričozbirke, u samo pet mjeseci objavljena je kod "Lagune" u šest izdanja, drugim riječima u deset tisuća primjeraka. Opaženo je da "Odavno jedna zbirka pripovedaka nije privukla toliko pažnje kao što je pošlo za rukom Beograđankama Igora Marojevića". Prevedena na mađarski, ukrajinski, slovenski i makedonski jezik, to je naprevođenija Marojevićeva knjiga uopće. Marojevićeve pripovijesti uvrštene su u antologije srpske/bivše jugoslavenske/europske proze ili književnosti na njemačkom jeziku, španjolskom, talijanskom, češkom, poljskom i makedonskom i izborima na slovenskom, bugarskom, grčkom, rumunjskom, ukrajinskom i mađarskom. Priče i eseji objavljivani su mu i na engleskome i danskom jeziku.

Marojević je po nekim kritičarima začetnik tzv. krtog realizma a svakako jest etnofikcije, poetike nazvane po njegovu nastajućemu petoknjižju, čiji su pojedini dijelovi već utjecali na neke mlađe srpske autore. U svom najznačajnijemu romanu, "Konstantinovo raskršće", Dejan Stojiljković nudi sličan, a-historijski tretman povijesti koja po etnofikciji mora biti tek građa za prozne igrarije s poviješću koja u tome smislu mora služiti literaturi, bez da je vice versa. Stojiljkovićev roman donosi hommage Marojevićevu "Šnitu". Marojević je svakako jedan od začetnika digitalnoga realizma čije prvo djelo po trenutku objavljivanja jesu knjiga priča "Beograđanke" a drugo "PR" Aleksandra Ilića, koji je konačni tvorac pojma digitalni realizam. Uz Marojevićevu prozu se spominju i odrednice neorealizam, trans, snajperska proza i generacija mix.

Objavljena djela

Romani 
 „Dvadeset četiri zida“ (1998, 2010)
 „Žega“ (2004, 2008) 
 „Šnit“ (2007, 2008), 2014)
 „Parter“ (2009
 "Majčina ruka" 2011)
 "Prave Beograđanke" (2017)
 "Tuđine" (2018)
 "Roman o pijanstvima" (2019)
 "Ostaci sveta" (2020, 2022)

Knjige priča i pripovjedaka 
 „Tragači“ (2001)
 „Mediterani“ (2006, 2008)
 "Beograđanke" (2014, šest izdanja)
 "Sve za lepotu" (2021, konačne verzije izabranih priča, među kojima i prije neobjavljivanih)
 "Granična stanja" (2023, pripovjetke)

Novela 
 "Obmana boga" (1997)

Eseji 
 "Kroz glavu" (2012)

Djela objavljena u regiji 
 2005. Трагачи (Блесок, Скопје, prijevod Петре Волнаровски) http://blesok-shop.mk/en/103-marojevi%C4%87-igor 
 2014. Schnitt (Udruga Knjigomat, Zagreb) http://katalog.kgz.hr/pagesresults/bibliografskiZapis.aspx?&currentPage=1&searchById=1&sort=0&fid0=4&fv0=Udruga+za+kulturu+Knjigomat&spid0=1&spv0=&selectedId=995000072
 2015. Белграѓанки (Арс Ламина, Скопје, prijevod Сашо Христовски) http://www.literatura.mk/BookDetails.aspx?Pr=11663 
 2015. Mediterani (LUD Literatura, Ljubljana, prijevod Urban Vovk) http://www.ludliteratura.si/knjiga/mediterani/ 
 2017. Mamina roka (Beletrina, Ljubljana, prijevod Jurij Hudolin) https://www.goodreads.com/book/show/34440413-mamina-roka?rating=5&utm_medium=api&utm_source=book_widget
 2017. Мајчината рака (Арс Ламина, Скопје, prijevod Сашо Христовски) https://www.literatura.mk/BookDetails.aspx?Pr=13046  
 2022. Beograjčanke (Apokalipsa, Ljubljana, prijevod Jurij Hudolin) https://www.laguna.rs/laguna-bukmarker-marojeviceve-beogradjanke-objavljene-na-slovenackom-unos-20827.html

Kazalište 
Po njegovu prvome romanu igrana je istoimena kazališna adaptacija u Beogradskom dramskom pozorištu 2003. godine.  Njegov prvi komad „Nomadi“, napisan izvorno na španjolskom kao Los nómadas izvođen je u Španjolskoj u produkciji barcelonskog Instituta za teatar 2004. na katalonskom a njegova srpska verzija, autorski prijevod komada, izvođena je pod naslovom „Tvrđava Evropa“ u produkciji BELEF - a 2008. Drugi autorov komad "Bar sam svoj čovek" (produkcija BDP, 2009-2011) doživio je uspjeh kod publike koja ga se i danas rado sjeća (http://www.gledajme.rs/item/predstava/46/preporuci ).

Izvođene drame   
 "Dvadeset četiri zida", adaptacija romana, Beogradsko dramsko pozorište, 2003-2004.
 "Els nòmades", kao katalonski prijevod drame sa španjolskog (u originalu Los nómadas), Institut del teatre, 2004, premijera izvedena u Terrassi, kazališnom gradu u blizini Barcelone.
 "Tvrđava Evropa", autorski prijevod španjolske drame , BELEF, Beograd 2008. 
 "Bar sam svoj čovek, BDP, 2019-2011.

Zastupljenost u antologijama i biranim izborima 
 Priča Prozak plus u "Odbrana i poslednji dani", (priredio S.V. Tešin), "Libra libera", Zagreb, 10, 2002.
Priča Kazenski strel, y "YU Blok" (priredio Aleš Čar), "Apokalipsa", Ljubljana, 51-52, 2002.
Priča Racconto prevedibile, soddisfatto, u antologiji srpske priče na italijanskom jeziku "Casablanca serba" (prir. Nicol Janigro), Feltrinelli, Milan, Italija 2003.
Priče Perast i Vojna za česta na Moana Poci u: "Bizarni raskazi" (prir. Tatjana Rosić), antologija srpske priče na makedonskom, Magor, Skoplje, 2003.
Priča La guerra por el honor de Moana Pozzi u izboru suvremene srpske proze i poezije na španjolskom jeziku (prir. Eduardo Halfon), Carátula, Gvatemala, 06/2005.
Priča Znamení y "Ztracen v samoobsluze", u antologiji srpske priče na češkom (prir. Tatjana Micić), IP Bělehrad, 2007.
Priča Die goldenen Jahre des Jugo-Films u "Die tragische Intensität Europas", zborniku srpske proze i poezije u recepciji Petera Handkea (prir. Žarko Radaković, "Das Schreibheft "71, Essen 2008).
Priča Perast u izboru suvremene srpske književnosti na njemačkom, "Neue Rundschau", Frankfurt, 3/2010, prir. Isabel Kupski&Dragoslav Dedović.
Priča Der Krieg um die Ehre der Moana Pozzi y antologiji suvremene srpske priče na nkjmačkom jeziku "Der Engel und der rote Hund" (prir. Angela Rihter), Noack & Block, Berlin, 2011.
Weihnachtsurlaub, priča u "Hotel Europa" (ed. Ilma Rakusa&Michael M. Tos), antologiji savremenih europskih esejista i pripovjedača na njemačkom, Wunderhor, Heidelberg,  2012.
Könyvelés, odlomak romana u "E-szerelem" (prir. Kornélia Faragó), antologiji suvremene srpske književnosti na mađarskom, Forum Könzvkiadó, Újvidék 2012.
Priče Primer čojstva i Primer junaštva u antologiji pripovjedača iz bivše Jugoslavije "Generacija 23" (prir. Aleksandar Gatalica), "Blic", Beograd 2014.
Priča Léta jsou beztak únavná y "Odkud vítr vane" (prir. Jiří Našinec), antologiji suvremenih južnoistočnoevropskih priča na češkom, Univerzita Karlova, Nakladatelství Karolinum, Prag 2016.
Schnitt, odlomak romana, u antologiji suvremene istočnoevropske književnosti na poljskom (“Elewator”, Szczecin 2018, 24, 2/ 2018, prir. Pawel Nowakowski).
Perast (u antologiji “Novi vrhovi: antologija postmodernih priča generacije 60-ih i 70-ih" u kontekstu srpske književnosti, časopis "Priča", Beograd 51, III 2021, prir. Vasa Pavković i Slavoljub Marković).

Nagrade 
 "Andrićeva nagrada" za priču "Slikopis" iz knjige "Sve za lepotu".
 "Meša Selimović" za "Ostatke sveta"
 "Nagrada grada Beograda Stefan despot Lazarević" za "Ostatke sveta" 
 Nagrada "Zlatni beočug" za trajni doprinos kulturi grada Beograda
 Srpsko-mađarska nagrada "Károly Szirmai" (za "Beograđanke")
 Nagrada fonda „Borislav Pekić“ za "Žegu" 
 „Desimir Tošić“ (za "Kroz glavu")
 "Tronoški rodoslov" za "Ostatke sveta"
 „Stevan Pešić“ (za "Žegu")
 "Solarisov" roman po izboru publike za "Ostatke sveta"
 "Neki ro(c)k" za "Ostatke sveta"
 „Vodič za život“ (prvi dobitnik; za "Beograđanke")

Članstva u profesionalnim udrugama 
 Srpski PEN centar (od 2000)
 Srpsko književno društvo (od 2001, jedan od osnivača) 
 Katalonski PEN centar (PEN català, od 2002)
 Udruženje književnih prevodilaca Srbije (od 2022)

Selektivna bibliografija 
 Slobodan Tišma "Na groblju propozicija ili Bela Lugoši iz Ded" (Nezavisni, Novi Sad, 4. 11. 1997)
 Vladislava Gordić "Rat za čast kratke priče" (Bulevar, Novi Sad, 11. 5. 2001)
 Zorislav Paunković "Iz vizure devedesetih" (Zlatna greda, Novi Sad, mart 2003)
 Vesna Trijić "Isceljenje" (Blic, 28. 09. 2004) http://www.tvorac-grada.com/casopis/prikazi/septembar.html#29 
 Mića Vujičić "Istorija je raskrinkana" (Danas, Beograd, 4. 12. 2004)
 Gonsalo Ponton, pogovor u španskom delu izdanja novele Obmana boga, H2o
 Saša Ćirić "Prisni mediteranski krug" (Zlatna greda, april 2006)
 Vesna Kapor "Svetovi Mediterana" (Treći trg, Beograd 3/2006-II) http://www.komunikacija.org.rs/komunikacija/casopisi/TreciTrg/II_3/58/download_ser_lat
 Vesna Trijić "Uplašeni" (Blic, 20. 06. 2006)
 Slobodan Vladušić "Putovanje i pisanje" u knjizi "Na promaji", Agora Zrenjanin, 2007.
 Jasmina Vrbavac "Rasklapanje", u knjizi "Tri i po", Agora, Zrenjanin, 2007.
 Mića Vujičić Hugo Bos u Zemunu (Politika, 31. 07. 2007) http://www.politika.rs/scc/clanak/3325/%D0%A5%D1%83%D0%B3%D0%BE-%D0%91%D0%BE%D1%81-%D1%83-%D0%97%D0%B5%D0%BC%D1%83%D0%BD%D1%83#! 
 Žarko Radaković Blick aus Zemun (Schreibheft, Esen, Nemačka, 71/2008) http://titelmagazin.com/menu/28.html&uid=29&zid=491 
 Željko Grahovac "Originalni model romaneskne strukture", Diwan, Gradačac, Bosna i Hercegovina http://www.alma.rs/knjizevni-pregled/broj02/kp07.html  
 Isabel Nunjes, u knjizi Si un arbol cae kritika Entre Barcelona y Belgrado, Alba, Barselona 2009-
 Tatjana Rosić-Ilić "Angažovana stilizacija" (Pressing, Niš, 59/2009)
 Slobodan Vladušić, pogovor u drugom izdanju romana "Dvadeset i četiri zida", Laguna, 2010. 
 Stojan Đorđić "Mimetički poentilizam" (Beogradski književni časopis, br.20-21, 2010). 
 Vesna Trijić "Odrastanje" (Blic, 18. 10. 2011)
 Teofil Pančić "Skidanje mraka" (Vreme, Beograd, 15. 12. 2011) http://www.vreme.com/cms/view.php?id=1024893
 Zlatoje Martinov "Romaneskno otkrivanje skrivenih delova naše istorije" (Republika, Beograd, 516-519, 1. 1. – 29. 02. 2012) http://www.republika.co.rs/516-519/38.html
 Nikola Đoković "Majčina ruka" (Critize This! unutar www.booksa.hr http://www.criticizethis.org/2012/02/majcina-ruka/)
 Vladimir Arsenić "Njegošoidi na slobodnom tržištu", portal e-novine 19. 05. 2012, http://www.e-novine.com/kultura/kultura-knjige/64882-Njegooidi-slobodnom-tritu.html
 Nenad Župac "Nevinost i ratni zločini" (Književni magazin, 136-137, 2012)
 Davor Beganović "Arheologija nedavne prošlosti" (Oslobođenje, Sarajevo, Bosna i Hercegovina, 14. 06. 2012) http://www.laguna.rs/zn439_zanimljivost_majcina_ruka_arheologija_nedavne_proslosti_laguna.html
 Marjan Čakarević "Hibridi ili o sapostojanju" (Republika, Beograd, 532-535, 2012) http://www.republika.co.rs/532-535/30.html
 Nenad Župac "Cinizam i šizoidnost u kolektivnom udesu" (početni tekst tematskog bloka "Igor Marojević – Ironija – obavezan sastojak glavnog jela" u:  Quorum, Zagreb, Hrvatska, 04/05/06 2012 kao i:
 Željko Grahovac "Igor Marojević: prilozi za poetiku novog romana" 
 Vesna Trijić "Istina i njene varijante" (Koraci, Kragujevac 4-6, 2012)
 Biljana Ćulibrk "Pružanje ruke" (Gradina, Niš 50-51/2013).
 Goran Lazičić "Samo kritika Srbina spasava" (Polja, Novi Sad, 484/ 2013) http://polja.rs/wp-content/uploads/2015/11/484-27.pdf
 Davor Ivankovac "Uzimanje mjere povijesti" (Quorum, 1-2-3/2014)
 Saša Ćirić "Surf iznad crnog talasa", (Novosti, Zagreb, 1. 09. 2014) http://www.portalnovosti.com/surf-iznad-crnog-talasa 
 Denis Derk Što to Hugo Boss radi s poglavnikom Antom Pavelićem? (Večernji list, Zagreb, 7. 09. 2014) http://www.vecernji.hr/knjige/sto-to-hugo-boss-radi-s-poglavnikom-antom-pavelicem-959507
 Nikola Živanović "Žene bez muškaraca" (Koraci, 10-12, 2014) http://www.laguna.rs/zn687_zanimljivost_zene_bez_muskaraca_prikaz_knjige_beogradjanke_laguna.html
 Dobrivoje Stanojević "Pisac je rođeno siroče" (Književni magazin, 158-162, 2014)
 Marija Nenezić "Šta one mogu?" (Polja, Novi Sad, 489/2014)  http://polja.rs/wp-content/uploads/2015/11/489-22.pdf
 Saša Ćirić, pogovor slovenačkom izdanju "Mediterana", LUD Literatura 2015.
 Gordana Vlahović "U potrazi za autentičnim životom" (Sent, Novi Pazar, 34-36 2015)

Zanimljivosti 
Od početka ratova devedesetih zastupa pomirbene stavove a od oslobađanja Srbije od Miloševićeve vlasti inzistira na izgradnji mostova između ex jugoslavenskih republika. Godine 2000. uzima učešća u prvom Međunarodnom književnom festivalu u Sarajevu, gdje je nastupio i 2004, a 2011. na književnoj koloniji Fra Grgo Martić. Tu prigodu rabi da kao i drugi učesnici održi književne večeri u Kreševu, Sarajevu i Tešnju a samostalno - uz sudjelovanje književnih kritičara Željka Grahovca i Elisa Bektaša - u Zenici. Surađivao je sa časopisima "Diwan" i "Sarajevske sveske". Od 2001. surađuje sa zagrebačkim "Quorumom" i drugim hrvatskim časopisima ("Libra libera", "Zarez", http://www.zarez.hr/system/issue/pdf/443/104.pdf, str. 20-21), te uzima učešća na Festivalu europske kratke priče 2003.

U Zagrebu nastupa još nekoliko puta http://www.monitor.hr/vijesti/igor-marojevic-je-jedan-od-najznacajnijih-pisaca-u-regiji/270487/ , http://www.hrvatskodrustvopisaca.hr/hr/dogadanje/festival-knjizevnost-uzivo-literature-live-2007.-141. Nastupao je i u Osijeku, te na festivalu u Bolu na Braču. Godine 2003, dok je živio u Barceloni u koju se iz Beograda odselio 2001, a u koji se vratio 2006, objavljuje antologiju mlađih suvremenih srpskih pisaca, antoramu kako ju je sam nazvao kao smjesu antologije i panorame, "Oslobađanje lektire", za zagrebački "MD".

Suradnik je i ljubljanske "Apokalipse" a 2015. je u Novom Mestu boravio skupnom potporom "Tradukija" i izdavača "Goga", gdje je, kao i u ljubljani 2003, imao zapažen nastup. U Novom Mestu je s njim govorio pjesnik, kritičar, prevoditelj i prozaik Jurij Hudolin koji je preveo njegov roman "Majčina ruka" za "Beletrinu".

U Crnoj Gori je u XXI stoljeću nastupao na festivalima u Baru, Budvi i Herceg Novom. Čileanski pisac Roberto Bolaño i on željeli su osnovati fanklub porno-glumice Moane Pozzi o kojoj je Bolaño pisao kao o Gianni Silvestri u romanu "Estrella distante" i knjizi priča "Llamadas telefónicas" a Marojević, dok nije znao Bolaña niti literarno niti osobno, pod punim imenom i prezimenom u pripovijestima "Vaš. Osvald" i "Rat za čast Moane Pozzi" u "Tragačima". Modificirana verzija "Rata za čast Moane Pozzi" svršila je i u "Mediteranima". Projekt osnivanja fankluba Moane Pozzi kao i mnoge druge, bitnije projekte dala je prekinuti smrt Roberta Bolaña. Marojević je jedan od ljudi čiji je osobni utjecaj na roman "Zona" francuski dobitnik Gonkurove nagrade Mathias Enard priznao na posljednjim stranicama "Zone". Igor Marojević je i jedan od bitnijih likova Enardovog ilustriranog romana "Tout sera oublié" ("Sve će biti zaboravljeno").

Marojevićevi javni istupi znadu biti relativno oštri, kritički i ironizirajući, osobito u doba kada je bio kolumnist u mnogim glasilima u Srbiji, regiji i inozemstvu (do 2014). U Srbiji je poznat kao polemičan i kontroverzan. U svakom je slučaju izdavaču i bivšemu funkcioneru Ministarstva za kulturu Republike Srbije Zoranu Hamoviću na TV StudioB više puta argumentirano rekao da laže https://www.youtube.com/watch?v=rO7wFBOSRU4 i napustio emisiju "Ćirilica" na "TV Happy" https://rutube.ru/video/40e3fb0541dac754092c5280c4968554/. Bio je jedan od najistaknutijih sudionika Bojkota NIN-ove nagrade, https://bljesak.info/kultura/knjige/igor-marojevic-bucan-spin-i-ignoriranje-sustine/301939

Reference 

 
 
 

Rođeni 1968.
Biografije, Vrbas
Srpski pisci