Austrijsko primorje
Austrijsko Primorje (njemački: Österreichisches Küstenland, talijanski: Litorale Austriaco, slovenski: Avstrijsko primorje) ili Küstenland (Litorale, Primorska), bila je jedna od 15 krunskih zemalja (Kronland) Austrijskog Carstva (kasnije Austro-Ugarske) od 1849. do 1918. Obuhvaćao je gotovo čitavu Juliju (Julijsku krajinu) bez Rijeke (Corpus separatum Ugarske) i bez Pivke i Postojne (južna Notranjska pripadala Kranjskoj) s pridodanim gornjim porječjem Soče (koje je pripadalo Goriškoj) i pridodanim otokom Krkom

Austrijsko Primorje imalo je površinu od 7969 km² i 894 287 stanovnika (1910.)

Sastojalo se iz tri teritorijalne jedinice; 
Slobodnog carskog grada Trsta i njegove okolice (Reichsunmittelbare Stadt Triest und ihr Gebiet), 
Markgrofovije Istre (Markgrafschaft Istrien) i Kneževske grofovije Gorice i Gradiške (Görz und Gradisca). 

Svaka od tih jedinica je imala vlastitu administraciju, ali su sve bile podložne carskom guverneru u Trstu, glavnom gradu Austrijskog Primorja. 

Trst je za Austro-Ugarsku imao stratešku važnost kao glavna morska luka, a obala je bila turistička destinacija znana kao Austrijska rivijera. 
Austrijsko Primorje bilo je multietničkog sastava u kom su pored Talijana živjeli i Slovenci, Hrvati, Nijemci, Furlani, Istrioti i manji broj ostalih pripadnika naroda Austro - Ugarske.

1918. gotovo čitavo područje Julije je po Londonskom ugovoru anektirala Kraljevina Italija (tzv. Venezia Giulia). Nakon Kapitulacije Italije u septembru 1943. - Treći Reich je na gotovo istom teritoriju (teritorju Julije) formirao Jadransko Primorje (Adriatisches Küstenland) koje je egzistiralo do kraja rata u sastavu 3. Reicha.

Okruzi (Bezirke)

Gorica i Gradiška

Markgrofovija Istra

Slobodni carski grad Trst 

 Trst (Triest, Trieste)

Površina i stanovništvo 1910

Etničke skupine

Austrijsko Primorje 

 Talijani : 356,676 (uključujući 60,000 -75,000 Furlana) (40 %) 
 Slovenci : 276,398 (31 %)
 Hrvati : 172,784 (19 %)
 Ostali: 88,424 (10 %)

Gorica i Gradiška 

 Slovenci 154,564 (58 %)
 Talijani 90,119 (36 %)
 Nijemci 4,486 (2 %)

Istra 

 Hrvati: 168,184 (43.5 %)
 Talijani: 147,417 (38.1 %)
 Slovenci: 55,134 (14.3 %)
 Nijemci: 12,735 (3.3 %)

Izvori

Vanjske veze 
 Küstenland 

‎

Austrijske krunske oblasti
Historija Italije
Historija Slovenije
Hrvatska povijest 1790.-1918.