Logička greška
U filozofiji, izraz logička greška se odnosi na formalnu grešku: manu u strukturi deduktivnog argumenta koji čini argument neispravnim. Međutim, često se koristi u opštijem smislu u neformalnom govoru u značenju da je argument neispravan iz bilo kog razloga, i stoga ovaj termin obuhvata i neformalne greške – one gde je argument neispravan i iz drugih razloga, a ne zbog strukturnih omaški, kao što su greške u premisama – kao i formalne greške.

__SADRŽAJ__
Prisustvo formalne greške u deduktivnom argumentu ne govori ništa o premisama argumenta, ili o zaključku. I premise i zaključak mogu u stvari biti istiniti, ili čak više verovatni usled argumenta (npr. kod greške poziv na autoritet), ali deduktivni argument je još uvek netačan, jer zaključak ne sledi iz premisa na opisan način. Argument može da sadrži formalnu grešku čak i ako se ne radi o deduktivnom argumentu; na primer, za induktivni argument koji netačno primenjuje principe verovatnoće ili kauzaliteta možemo reći da sadrži formalnu grešku.

Prepoznavanje grešaka u svakodnevnim greškama može biti teško, jer su argumenti često uvijeni u retoričke šablone koji zamagljuju logičke veze između izjava. Neformalne greške mogu takođe da eksploatišu emocije ili psihološke slabosti kod slušalaca.

Različit pristup razumevanju klasifikovanja grešaka predlaže teorija argumentacije (vidi referencu van Eemeren, Grootendorst na kraju teksta). u ovom pristupu, argument se smatra interaktivnim protokolom između pojedinaca koji pokušavaju da razreše neslaganje. Protokole regulišu određena pravila interakcije, i kršenja ovih pravila su greške. Neke od grešaka u spisku koji sledi se najbolje daju razumeti kao greške u ovom smislu.

Uobičajeni primeri 
 Ad hominem
 Poziv na većinu
 Argument iz neznanja
 Ekvivokacija
 Post hoc ergo propter hoc
 Argumentum ad baculum
 Učetvorenje pojmova
 Non sequitur
 Zamena teze

Povezano 
 Kognitivni bias
 Demagogija
 Greške u definiciji
 Netačan iskaz
 Neformalna logika
 Nevažeći dokaz
 Paradoks
 Sofizam
 Prividna veza
 Validnost

Literatura 
 Aristotle, On Sophistical Refutations , De Sophistici Elenchi.
 William of Ockham, Summa of Logic (ca. 1323) Part III.4.
 John Buridan, Summulae de dialectica Book VII.
 Francis Bacon, the doctrine of the idols in Novum Organum Scientiarum, Aphorisms concerning The Interpretation of Nature and the Kingdom of Man, XXIIIff .
 The Art of Controversy  | Die Kunst, Recht zu behalten - The Art Of Controversy (bilingual) , by Arthur Schopenhauer
 John Stuart Mill, A System of Logic - Raciocinative and Inductive. Book 5, Chapter 7, Fallacies of Confusion.
 C. L. Hamblin, Fallacies. Methuen London, 1970.
 Fearnside, W. Ward and William B. Holther, Fallacy: The Counterfeit of Argument, 1959. 
 D. H. Fischer, Historians' Fallacies: Toward a Logic of Historical Thought, Harper Torchbooks, 1970.
 Douglas N. Walton, Informal logic: A handbook for critical argumentation. Cambridge University Press, 1989.
 F. H. van Eemeren and R. Grootendorst, Argumentation, Communication and Fallacies: A Pragma-Dialectical Perspective, Lawrence Erlbaum and Associates, 1992.

Eksterni linkovi 

 The Fallacy Files Gerija N. Kurtisa
 Vodič kroz logičke greške Stivena Daunsa
 Logičke greške .Info 
 Konverzacioni terorizam: Kako NE razgovarati!

 
Greške