Ustav Federacije Bosne i Hercegovine
Ustav Federacije Bosne i Hercegovine je najviši pravni akt Federacije Bosne i Hercegovine. Donesen je na sjednici Ustavotvorne skupštine Federacije Bosne i Hercegovine 30. marta 1994. godine, pod predsjedavanjem Mariofila Ljubića nedugo nakon postizanja Washingtonskog sporazuma.

Historija 
Ustavom iz 1994. godine, Bošnjaci i Hrvati su proglašeni konstitutivnim narodima, određeni su načina dogovora za uređenja odnosa sa Republikom Srpskom, dogovorena je podjela Federacije na kantone, usvojeni su zvanično ime, glavni grad, grb, zastava, himna, pečat i drugi simboli Federacije. Kao službeni jezici usvojeni su bosanski i hrvatski jezik, a kao službeno pismo je odeđena latinica, dok se drugi jezici mogu koristiti kao sredstva komunikacije i nastave. U ostalim se poglavljima definišu prava, slobode i obaveze građana Federacije, te definiše pojam državljanstva Federacije Bosne i Hercegovine.

Poglavlja  
Usvojeni tekst sastoji se od sljedećih poglavlja:
 I Uspostava Federacije
 II Ljudska prava i osnovne slobode
 III Podjela nadležnosti između federalne i kantonalne vlasti
 IV Struktura federalne vlasti
 V Kantonalne vlasti
 VI Općinske vlaste
 VII Međunarodni odnosi
 VIII Amandman na Ustav
 IX Usvajanje i stupanje na snagu Ustavai prijelazna rješenja
 X Aneks Ustavu Federacije Bosne i Hercegovine

Amandmani  
Od 1994. do 2013. donesena su 103 amandmana na Ustav FBiH, kojima su određeni dijelovi teksta usklađeni s Ustavom Bosne i Hercegovine, te uređena neka otvorena pitanja u odnosima zainteresiranih strana. Amandmanima XXVII-XXIX, kao konstitutivni narodi, pored 
Bošnjaka i Hrvata dodaju se i Srbi, a službenim jezicima se proglašavaju bosanski, hrvatski i srpski jezik, a kao službena pisma latinica i ćirilica.

Reference

Vanjski linkovi 
 Ustav Federacije BiH 
Politika Bosne i Hercegovine