Komodijan
Komodijan () bio je hrišćanski latinski pisac iz 4. ili 5. veka, možda rodom iz Gaze ili Arlesa.

Život 
Sve što je poznato o Komodijanu temelji se na informacijama koje on sam daje u svojim spisima. Stil i neke osobenosti u izboru vokabulara navode na zaključak da je bio poreklom iz provincije Afrike. Sam Komodijan navodi da je odrastao i dugo živeo kao paganin, ali da se, zahvaljujući Svetom pismu, preobratio u hrišćanstvo. Za sebe koristi epitet Gazaeus, koji može ukazivati na njegovu povezanosti s gradom Gazom u Palestini ili, pak, na to da je bio zaslužan za neku vrstu podrške tamošnjoj crkvi.

Naučnici se ne slažu oko toga kad je tačno Komodijan živeo i stvarao. Neki na jednom mestu u Komodijanovim Poukama vide aluziju na papu Silvestera I (314‒335), savremenika Konstantina Velikog, te tog pisca smeštaju u 4. vek; drugi smatraju da je Komodijan živeo u 3. veku, odnosno da vrhunac njegovog stvaralaštva treba smestiti u vreme oko 270. godine, a ima i onih koji veruju da on "najvjerojatnije ipak pripada 5. stoljeću".

Delo 
Od Komodijana su sačuvana dva apologetska dela u heksametarskim stihovima, od kojih je prvo naslovljeno Odbrambena pesma protiv Jevreja i pagana (Carmen apologeticum adversus Iudaeos et gentes) ili Pesma o dva naroda (Carmen de duobus populis), a drugo Pouke ili Uputstva (Instructiones), odnosno, punim imenom, Pouke protiv paganskih bogova za hrišćanski nauk (Instructiones adversus gentium deos pro christiana disciplina). Odbrambena pesma, u 1.052 stiha, opisuje poslednje dane uoči propasti sveta i izlaže hrišćanski nauk u didaktičke svrhe.

Pouke se zapravo sastoje od 80 kratkih pesama s akrostihom, koji formiraju početna slova svakog stiha i ukazuju na osnovnu tematiku pesme. Izuzetak je 60. pesma, gde su početna slova stihova poređana abecednim redom, dok u 80. pesmi početna slova stihova, kad se čitaju unatrag, daju reči: Commodianus Mendicus Christi. Od ovih osamdeset pesama, njih 36 upućeno je paganima s ciljem da ih se pridobije za istinsku veru, u devet pesama pisac nastoji uveriti Jevreje u ispravnost hrišćanskog učenja, a ostale su pesme posvećene poduci katehumena i pokajnika.

Komodijanova dela odišu verskim fanatizmom, zagriženošću, pa i otvorenom mržnjom prema paganima i antičkoj civilizaciji paganskoj; dok obrazovani hrišćanin Auzonije u 4. veku peva hvalospeve veličini drevnoga Rima, dotle Komodijan ushićeno slavi rimsku propast:

Komodijanov jezik blizak je vulgarnom latinitetu, s podosta barbarizama; jedni drže da se pesnik na taj način hteo približiti široj publici, a drugi da takav jezik ukazuje na to da je pisac bio prosto jedan poluobrazovani čovek. Stih Komodijanov zasniva se više na principu akcentovanja i broja slogova, nego na kvantitetu slogova, mada je u osnovi heksametarski. Neki u Komodijanovoj versifikaciji vide rane primerke političkog stiha, koji će svoj pun razvoj dostići u srednjovekovnoj grčkoj poeziji.

Reference

Literatura

Vanjske veze 
Komodijanova dela na The Latin Library
Catholic Encyclopaedia, s.v. "Commodianus".
Opera Omnia u Migneovoj ediciji Patrologia Latina

Latinski pisci
Ranokršćanski pisci
Authority control