Folklor i vez etničke grupe Matyó
Folklor i vez etničke grupe Matyó iz grada Mezőkövesda i njegove okolice na sjeveroistoku Mađarske u Županiji Borsod-Abaúj-Zemplén, uvršteni su 2012. na UNESCO-v
Popis nematerijalne svjetske baštine u Evropi.

Karakteristike i historija
Matyó folklor karakterizira naročito vez sa cvijetnim motivima, kojim ukrašavaju svoju narodnu nošnju i predmete po svojim kućama.

Članovi etničke grupe Matyó imaju još od 1947. svoj amaterski folklorni ansambl, djelatnost su pojačali 1991. kad su osnovali udruženje - Matyó Népművészeti Egyesület sa sjedištem u Mezőkövesdu, koje danas ima više od 100 članova. Udruženje ima više sekcija od folklorne (ples i pjevanje), ručne radinosti do sekcije vezilja Borsóka. U Borsóki, svatko tko želi može naučiti vještinu i tehnike vezenja od iskusnih članica.

U folklornom ansamblu, članovi nose se fino izvezene [Narodna nošnja|narodne nošnje]], čime doprinose njihovom očuvanju. Kako je matyó vez postao izuzetno popularan u
Mađarskoj a i van nje kao suvenir, prihod od prodaje omogućuje veziljama da održavaju svoju aktivnost i prenose je na mlađe naraštaje.

Udruženje organizira svake godine početkom augusta festival Matyóföldi, koji privuče u grad na hiljade posjetioca.
Svake treće godine organizira izložbu vezova - Szászrózsás, a sudjeluje i na brojnim drugim manifestacijama.

Etnička grupa Matyó je podskupina Paloca, istog zajedničkog slavenskog porijekla, ali ne dijeli isto ime, jer su oni relativno izolirana skupina.

Prema hipotezi etnologa Herkely Károlya, ime - Matyó, nadjenulo im je većinsko protestantsko mađarsko stanovništvo i to kao pogrdno, jer su oni bili katolici.
Za razliku od njega u narodu toga kraja rašireno je mišljenje da su Matyó svoje ime dobili po kralju Matiji Korvinu (Mátyás), koji je 1464. Mezőkövesdu dodjelio status grada.

Izvori

Vanjske veze 
Matyó 
Mezőkövesdi Matyó népviselet 
Matyó Néptáncegyüttes  

Nematerijalna svjetska baština u Mađarskoj