Hévíz
Hévíz (njemački: Heuwies) je grad na zapadu Mađarske od 4,634 stanovnika

Hévíz administrativno podpada pod Županiju Zala i poznat je kao 
termalno lječilište zbog svog istoimenog jezera koje je veliki termalni izvor.

Geografske karakteristike

Hévíz leži  udaljen 37 km jugoistočno od Zalaegerszega, i svega 8 km  sjeverozapadno od Keszthelya i 
Jezera Balaton.

Historija

Hévíz je nastao 1946. udruživanjem naselja Hévízszentandrás i Egregy, a status grada dobio je 
1992.

Arheološkim istraživanjima provedenim početkom 1980-ih pronađeno je puno rimskih 
kovanica i drugih artefakata, pa se pretpostavlja da su još Rimljani koristili ljekovite vode njegova jezera.

Ime Hévíz je prvi put dokumentirano u povelji iz 28. marta 1328. u kojoj Veszprémski kapitul proglašava Pála Magyara od Gimesa, upraviteljem svog feuda - Szentandrás-páh. U opisu granica feuda navodi se mjesto koje se zove hévíz i to na latinskom - ad locum vulgariter heuvyz dictum. Pod tim se mislilo na jezero.

Lingvisti pretpostavljaju da je hévíz mađarska riječ, i da je značila izvor, odnosno termalni izvor, jer je 
u tom smislu često korištena tokom srednjeg vijeka.

Hévíz je postao poznat zbog svog jezera krajem 18. vijeka, nakon što ga je posjetio Mátyás Bel, jedan od najvećih mađarskih polimata svoga vremena - 1731. i dao relativno detaljan prikaz njegovih ljekovitih karakteristika. 
Nakon njega je ljekar Ferenc Szláby proveo je i objavio 1769. - naučnu analizu njegovih voda.

Sve to je rezultiralo izgradnjom termalnog lječilišta za reumu - Szent András Reumakórház.

U izgradnji Hévíza najviše se angažirao krajem 18. vijeka grof Juraj Feštetić (mađarski: György Festetic).

Pobratimski gradovi 

 , Herbstein
 , Pfungstadt

Izvori

Vanjske veze 

 Službene stranice Hévíza 

Naselja u Županiji Zala
Gradovi u Mađarskoj