Sestrunj
Sestrunj (talijanski: Sestrugno ili Sestrugn) je otok u Jadranskom moru u Hrvatskoj, koji administrativno podpada pod Zadarsku županiju.

Geografske karakteristike 

Sestrunj je otok Zadarskog arhipelaga, na kom je 2011. živjelo samo 45 stanovnika. Leži između Molata na sjeverozapadu, Dugog otoka na jugozapadu i jugu, Iža na jugoistoku, Ugljana na istoku i Rivnja na sjeveroistoku.

Dug je 11 i širok do 2 km u smjeru sjeverozapad-jugoistok
Sestrunj ima površinu od 15,12 km², a dužina njegove obale iznosi 29,345 km. Najviše brdo Obručar ima 185 metara.
Jugoistočna obala je razvedenija od sjeverozapadne, duž nje leže uvale Kablin, Hrvatin (Hrvatinj), Dumboćica, Marovica i Sušica.

Građen je od gornjokrednog vapnenca i dolomita, a preko 80% njegove površine danas je obrastlo makijom.Uokolo leže otočići; Sestrica Vela (0,2 km²), Sestrica Sridnja (0,1 km²), Sestrica Mala (0,03 km²), Veli Paranak (0,03 km²) i Mali Paranak (0,03 km²).
Jedino naselje nalazi se u unutrašnjosti, njegovi stanovnici bave se maslinarstvom, vinogradarstvom, ovčarstvom, ribarstvom i turizmom.

Historija 

Otok je bio naseljen još od prahistorije, o čemu svjedoče ostatci ilirske gradine i nekropole na brdašcu Gračinici iznad sela. Za antike je korišten kao kamenolom. Prvi put je dokumentiran u 10. vijeku, kao Estiun u kronici Konstantina Porfirogeneta.

Tokom srednjeg vijeka bio je pod vlašću Zadarske komune, a od 1409. je u sastavu Mletačke Republike, koja ga je 1640. prodala zadarskoj porodici Soppe. U to vrijeme na otoku se proizvodila cigla i crijepovi.

Transport 
Sestrunj je povezan dnevnim brodskim linijama sa Zadrom.
.

Izvori

Vanjske veze 

 Otok Sestrunj  
 Sestrunj na karti Jadrana 

Srednjodalmatinski otoci
Otoci u Hrvatskoj