Baltička flota
Baltička flota (ruski: Балтийский флот) je jedna od pet flota Ruske ratne mornarice dijela Oružanih snaga Ruske Federacije. 

Nakon raspada Sovjetskog Saveza u decembru 1991. Baltička flota se morala povući iz Estonije, Letonije i Litve, pa su jedine luke koje se ne lede zimi ispale one u Kalinjingradskoj oblasti, tako da je danas stacionirana u tri pomorske baze; Kalinjingrad, Baltijsk i Kronštat.

Struktura 

Od 1996. operativne snage Baltičke flote imale su 9 podmornica, 23 veća ratna broda, 3 krstarice, 2 razarača, 18 fregata i oko 65 manjih brodova. Uz to Baltička flota imala je jednu brigadu mornaričke pješadije i 2 puka obalne artiljerije. U zračnu podršku Baltičke flote bilo je uključeno 195 borbenih aviona organiziranih u 5 pukova uz brojne druge avione i helikoptere. 

U Baltičkih floti tad nije bilo strategijskih-balističkih podmornica, ali od sredine 1997. ona je ojačana na 32 veća ratna broda (3 krstarice, 3 razarača i 26 fregata, te više od 230 drugih manjih brodova, oko 200 mornaričkih aviona, 9 taktičkih podmornica i brigadu mornaričke pješadije. Od sredine 2000. Baltička flota imala je oko 100 ratnih brodova, a njena avijacija ukupno 112 aviona.

Zapadni stručnjaci procjenjivali su da je 1996. u Kalinjingradskoj oblasti bilo ukupno čak 200.000 vojnika i oficira, dok je po službenim ruskim podatcima njih bilo samo 100.000.

Historija 

Baltička flota formirana je za Velikog sjevernog rata 1700.-1721. na osnovu planova cara Petra Velikog i pod njegovim ličnim nadzorom. Prvi brodovi Baltičke flote izgrađeni su između 1702.-1703. na ušću rijeke Sjas u Jezero Ladogu. U oktobru 1702. flotila brodova na vesla sudjelovala je u zauzimanju Utvrde Orešek (dotadašnji Noteburg). Nakon zauzimanja Otoka Kotlin - 1703., sagrađena je Utvrda Kronštat, koja je postala baza Baltičke flote.

Počevši od 1704. počela je izgradnja Admiralskog brodogradilišta u Sankt Peterburg, koje je kasnije postalo centar ruske brodogradnje.

Školovanje mornaričkih oficira pokrenuto je u Moskvi 1701. u tadašnjoj Školi za navigaciju, koja je 1715. preseljena u Sankt Peterburg  i preimenovana u Mornaričku akademiju. Od 1724. Baltičko flota je raspolagala sa 141 velikih jedrenjaka i stotinjak manjih brodova. 

Za Velikog sjevernog rata Baltička flota bila je aktivno angažirana u ratnim operacijama kod Viborga, Talina, Rige, Monsundskog arhipelaga, Helsinkija i Turkua. Baltička flota izvojevala je pobjede u pomorskim bitkama kod Poluotoka Hankoniemi (1714), Otoka Saaremaa (1719) i Ålanda (1720).  
Također je izvela desant na švedsku obalu pa je ruska pješadija uništila brojne švedske utvrde. Rezultat tog rata, bio je da je Rusija postala značajna pomorska sila.

Baltička flota svoj najteži poraz doživjela je za Rusko-japanskog rata, kad je poslana na Daleki Istok kao pojačanje u Bitci kod Tsushime 1905. 

Kronštatski mornari sudjelovaki su u Februarskoj revoluciji 1917. a nakon tog i u Oktobarskoj revoluciji. 

Na početku Velikog otadžbinskog rata (1941.-1945.) Baltička flota imala je 2 bojna broda, 2 krstarice, 2 veća razarača, 19 manjih razarača, 65 podmornica, 48 torpednih čamaca uz ostale manje brodove i 656 aviona. 

Sudjelovala je u neuspjeloim odbranama Hanka, Talina i Estonije, a od 1941. - 43. istakla se za Opsade Lenjingrada. Od 1944. - 45. sudjeluje u slamanju Opsade Lenjingrada i oslabađanju Baltika i Istočne Prusije.

Izvori

Vanjske veze 

 Baltic Fleet (službene stranice) 
 Russian Navy (službene stranice) 

Ruska ratna mornarica
Oružane snage Rusije