Kazincbarcika
Kazincbarcika je grad na sjeveroistoku Mađarske od 27,487 stanovnika.

Kazincbarcika administrativno podpada pod Županiju Borsod-Abaúj-Zemplén u kojoj je treći grad po veličini nakon Miskolca i Ózda.

Geografske karakteristike

Kazincbarcika leži u kotlini rijeke Sajó, udaljena 20 km sjeverno od Miskolca.

Historija

Kazincbarcika kao što samo ime sugerira je sintagma nastala spajanjem imena nekoliko naselja u prvim godinama nakon Drugog svjetskog rata i poletne izgradnje socijalizma.

Najstarije od njih Sajókazincot prvi put je dokumentirano 1240. Ono je sve do 19. vijeka bilo tipično selo u kojem su se ljudi bavili poljoprivredom. Promjene su nastupile nakon 1850. kad je otvoren rudnik ugljena.

Drugo značajno naselje Felsőbarcika, nastalo ujedinjenjem Donje i Gornje Barcike, ostalo je i nadalje pravo selo bez obzira na rudnik, sve dok u ranim 1920-im nije podignuta velika termoelektrana, koja je privukla puno radnika.

Ta dva naselja formalno su se ujedinila 1947. pod imenom Sajókazinc, a već 1948. je promjenjeno ime naselja  u Kazincbarcika. 
Novo naselj je 1954. dobilo status grada, te iste godine je kooptirano i selo Berente, pa je grad postao veći za 11.000 stanovnika. Osnivanjem kemijskog kombinata Borsod 1960-ih koji je privukao puno novih radnika grad je 1970-ih dosegao 30.000 stanovnika.

Nakon propasti socijalizma krajem 1980-ih i grad se počeo osipati, jer je kriza prvo zahvatila rudarstvo, a nakon tog i industriju, pa su ljudi ostali bez posla. Kulminacija tog kriznog procesa je bila 2000. kad se odvojio Berente u kom se nalazi kemijski kombinat Borsodi Vegyi.

Pobratimski gradovi 

 , Burgkirchen an der Alz
 , Dimitrovgrad
 , Knurów
 , Revuca
 , Sânnicolau Mare
 , Świdnica
 , Tjačevo

Privreda 
I danas je najveći poslodavac kemijska industrija jedino što to nije nekadašnji socijalistički kombinat već kompanija - BorsodChem, danas u 100 %  vlasništvu kineskog koncerna Wanhua.

Izvori

Vanjske veze 

 Službene stranice Kazincbarcike 

Naselja u Županiji Boršod-Abauj-Zemplen
Gradovi u Mađarskoj