Infrastruktura železnice Srbije
Infrastruktura železnice Srbije je akcionarsko društvo za upravljanje javnom železničkom infrastrukturom u Srbiji. Prvi generalni direktor privrednog Društva za upravljanje železničkom infrastrukturom "Infrastruktura železnice Srbije" koga je predložila Vlada Republike Srbije je mr Goran Maksić, diplomirani inženjer.

Infrastruktura 

Železnička pruga se na osnovu Zakona o železnici iz 2013. kategoriše:
 magistralna pruga, od značaja za međunarodni i nacionalni saobraćaj
 regionalne pruge, od značaja za regionalni i lokalni saobraćaj i 
 lokalna pruga, od značaja za lokalni saobraćaj 
 manipulativne pruge - od značaja za privredne subjekte.

Vlade Republike Srbije iste godine donosi i Uredbu o kategorizaciji železničkih pruga.

Ukupna dužina glavnih prolaznih koloseka u stanicama i otvorenim prugama u Srbiji je 4.093 kilometara, od čega je 3.526 km jednokolosečnih otvorenih pruga i 283 km dvokolosečnih otvorenih pruga. Od toga elektrificirano je 1.279 kilometara koloseka otvorene pruge sa glavnim prolaznim kolosecima, 1000 km jednokolosečnih pruga i 279 km dvokolosečnih pruga. Železnička mreža u Srbiji se zasniva na širini koloseka od 1.435 mm, a svi ostali sistemi kolosečnih širina su napušteni počevši od 1964. godine. Oko 45% pruga u Srbiji ima dozvoljeno osovinsko opterećenje od 22,5 t dok je na 30% pruga to opterećenje ispod 16 t. Oko 25% magistralnih pruga železničke mreže u Srbiji nalazi se na Koridoru X i njegovim kracima-Xb i Xc. 

U planu razvoja železničke infrastrukture težište predstavlja Koridor X. Posle 2000. godine urađeni su projekti rekonstrukcije i modernizacije pruga na ovom koridoru.

Koridor X 

Najvažnija železnička mreža kroz Srbiju je međunarodni „Koridor H (E70 i E85)“ koji je dug 767 km i samo 32% dužine koridora je dvokolosečno, elektrotehnička oprema je tehnološki zastarela, a pruga Niš - Dimitrovgrad nije elektrificirana. Trenutna komercijalna brzina je oko 50 km/sat. Potrebna su velika ulaganja da bi mreža pruga bila dovedena na standarde koje zahteva savremena železnička infrastruktura. 

Magistralne pruge Koridora H (E70 i E85) kroz Srbiju:
 Beograd - Ruma - Šid - Granica Hrvatske
 Beograd - Novi Sad - Vrbas - Subotica - Granica Mađarske (grana koridora Xb oznaka E-85)
 Beograd - Jagodina - Niš (E-70 i E-85) 
 Niš - Leskovac - Vranje - Preševo - Granica Makedonije (E-85)
 Niš - Pirot - Dimitrovgrad - Granica Bugarske (grana koridora Xc oznaka E-70) 
Glavni železnički čvorovi na „Koridoru X“ kroz Srbiju:
 Železnički čvor Subotica
 Železnički čvor Novi Sad
 Železnički čvor Beograd
 Železnički čvor Niš

Direkcija za velike brzine UIC formirala je Geografsku Grupu Jugoistok Evrope (13 država) sa zadatkom da na tom prostoru afirmiše pruge velike brzine. Grupa Jugoistok donela je zaključak da modernizaciju železničke infrastrukture treba usmeriti na pet prioritetnih pravaca od kojih se tri nalaze u Mreži pruga za velike brzine Evrope (2001) Železnička mreža „visokih performansi“ obuhvata železničke pruge u regionu jugoistočne Evrope, koje će biti osposobljen da omoguće stvaranje železničkih veza visokog kvaliteta a postignut je Sporazum o uspostavljanju železničke mreže visoke performanse u jugoistočnoj evropi (SEECP). Ovaj Sporazum je ratifikovala Skupština Srbije 2006. godine. Cilj ovog sporazuma je da se do 2020. godine postigne uz odgovarajuća ulaganja komercijalna brzina najmanje 130 km/sat, a minimalna projektovana od 160-200+/-20 km/sat.

Koridor XI 

Druga po važnosti železnička mreža u Srbiji je međunarodni „Koridor XI“ koji uključuje dva železnička pravca. Magistralna pruga Beograd – Granica Crne Gore, oznake E – 79, je jednokolosečna elektrificirana pruga ukupne dužine 287.4 kilometara. Najduži tunel na ovom pravcu u Srbiji je „Zlatibor“ 6169 metara. Magistralna pruga Beograd – Vršac – Granica Rumunije, oznake E – 66, ukupne dužine 104 kiliometara. Deonica Beograd Centar – Pančevo Glavna je jednokolosečna elektrificirana pruga dužine 15 kilometara, a deonica Pančevo Glavna – Vršac je jednokolosečna neelektrifikovana pruga dužine 80 kilometara. Ova pruga je dobrog stanja jer je remontovana 1986. godine. Obe magistralna pruge, pored Koridora X, su predviđena za modernizaciju. Magistralne pruge „Koridora XI“ kroz Srbiju:
 Beograd - Pančevo - Vršac - Granica Rumunije (E-66) 
 Beograd - Valjevo - Užice - Granica Crne Gore (E-75)

Regionalna mreža 

Regionalne pruge kroz Srbiju su uglavnom umrežene sa međunarodnim Koridorom X i XI. Glavni regionalni železnički čvorovi kroz Srbiju:
 Železnički čvor Sombor
 Železnički čvor Zaječar
 Železnički čvor Zrenjanin
 Železnički čvor Kraljevo

Somborski železnički čvor se sastoji od tri glavna regionalna pravca:
 Sombor - Subotica (Koridor X)
 Sombor - Vrbas (Koridor X)
 Sombor - Bogojevo - Odžaci - Novi Sad (Koridor X)

Zaječarski železnički čvor se sastoji od tri glavna regionalna pravca:
 Zaječar - Negotin - Prahovo Pristanište (plovni Koridor VII)
 Zaječar - Knjaževac - Niš (Koridor X)
 Zaječar - Bor - Požarevac - Mala Krsna (Koridor X)

Zrenjaninski železnički čvor se sastoji od tri glavna regionalna pravca:
 Zrenjanin - Vršac (Koridor XI)
 Zrenjanin - Pančevo (Koridor XI)
 Zrenjanin - Čoka - Subotica (Koridor X) 

Kraljevački železnički čvor se sastoji od četiri glavna regionalna pravca: 
 Kraljevo - Čačak - Požega (Koridor XI)
 Kraljevo - Kruševac - Stalać (Koridor X)
 Kraljevo - Kragujevac - Lapovo (Koridor X)
 Kraljevo - Raška - Zvečan - Kosovo Polje - Skoplje (Koridor H)

Ostvareni, tekući i planirani projekti 

Krajem 2003. godine završeni su kapitalni radovi na remontu deonice Kusadak – Velika Plana na „Koridoru X“, na magistralnoj pruzi Beograd – Niš, u dužini od 22 kilometara. Izvršen je remont gornjeg i donjeg stroja pruge, ugrađeni su novi putni prelazi, savremene skretnice, izvršen remont staničkih koloseka i renoviranje stanice u Smederevskoj Palanci. Radovi su finansirani kreditom Evropske investicione banke u visini 16,4 miliona evra.
Godine 2005. završen je kapitalan remont jednokolosečne deonice Čortanovci – Sremski Karlovci – Karlovački Vinogradi – Petrovaradin na „Koridoru X“, na magistralnoj pruzi Beograd – Novi Sad, u dužini od 15 kilometara. Radovi su finansirani kreditom Evropske investicione banke u visini 14 miliona evra. Tokom 2006. godine završena je obnova šest tunela i 19 mostova na pruzi Niš – Dimitrovgrad čime je omogućen tovarni profil vozila „UIC C“ duž celog železničkog koridora X u Srbiji. Od 19 mostova, čelične konstrukcije na četiri objekta i četiri betonska mosta zamenjeni su potpuno novim. Najveći stari most na ovoj pruzi kod Staničenja zamenjen je novom, 125 tona teškom i 42 metara dugom konstrukcijom, vrednost radova iznosila je 270 miliona dinara a finansirani su iz kredita Evropske investicione banke (EIB). Radnici i stručnjaci „AD Hidrotehnike“ su uspešno proširili svih šest tunela za 1 metar sa obe strane, a visina im je povećana za 1,2 metra čime je omogućeno da ovom prugom prolaze najveći „hukapak“ vagoni. Vrednost radova na tunelima iznosila je 150 miliona dinara. Završetkom ovih radova stvoreni su uslovi za elektrifikaciju pruge Niš – Dimitrovgrad. Septembra 2007. godine otvorena je potpuno rekonstruisana železnička stanica u Kikindi, u čiju modernizaciju je uloženo 100 miliona dinara. U periodu od 2008. do 2010. godine izvršena je rekonstrukcija i modernizacija deonice Batajnica - Stara Pazova - Golubinci na „Koridoru X“, na magistralnoj pruzi Beograd - Šid. Izvršena je obnova levog i desnog koloseka između Batajnice i Nove Pazove, ukupne dužine 13, 8 kilometara, kao i remont pet staničnih koloseka u Novoj Pazovi i sedam staničnih koloseka u Staroj Pazovi. Pored toga, izgrađen je novi desni kolosek od stanice Stara Pazova do stanice Golubinci, u dužini od 9, 2 kilometara, čime je na čitavoj pruzi između Beograda i Šida uspostavljen dvokolosečni saobraćaj. Na osnovu ugovora sa Simensom i Telefonkablom izvršeno je osavremenjavanje signalno-sigurosnih, elektroenergetskih i telekomunikacijskih postrojenja, u visini od 5, 7 miliona evra.

Januara 2011. godine potpisan je ugovor o zajedničkim ulaganjem Železnica Srbije i Pošta Srbije na postavljanju optičkih kablova duž magistralnih i glavnih pruga koji će se raditi u tri faze u visini od 5, 33 miliona evra. Zajedničkim ulaganjem IPA fonda Evropske unije u visini 26,2 miliona evra i Republike Srbije u visini 19,1 miliona evra započeti su radovi na izgradnji mosta na Dunavu u Novom Sadu na mestu porušenog „Žeželjevog“, aprila 2012. godine. Most će biti dugačak 452 metra i imaće dva koloseka i dve kolovozne trake. 

Februara 2011. godine, na osnovu sporazuma „Železnice Srbije“ i „Evropske banke za obnovu i razvoj“, u visini od 36,9 miliona evra, započeti su radovi, na izgradnji nove dvokolosečne pruge na Koridoru X, za brzine od 160 km na čas, na deonici u dužini od 10,5 kilometara na pruzi Beograd - Niš, od stajališta Gilje preko Ćuprije do Paraćina, kao i izgradnja dvokolosečnog novog čeličnog mosta na Velikoj Moravi kod Ćuprije raspona 322 metra. Građevinski radovi na pruzi koja uključuje i izgradnju 20 objekata, između ostalog izvršiće se potpuna rekonstrukcija stanice u Ćupriji, iznosiće 16,2 miliona evra. Elektrotehnički deo radova iznosiće 11,85 miliona evra i u skladu sa Ugovorom sa Simensom biće postavljanje oko 30 kilometara kontaktne mreže, tako da će elektrotehnička postrojenja na toj deonici omogućiti brzine od 160 km na sat. Građevinski radovi na mostu iznosiće 8,9 miliona evra. 

Maja 2013. godine, generalni direktor „Železnica Srbije“ Dragoljub Simonović i predsednica „Mađarskih državnih železnica“ Ilona David potpisali su Memorandum o razumevanju u Beogradu, koji podrazumeva zajedničku saradnju na realizaciji projekta železničke pruge Beograd – Budimpešta za prosečnu brzinu 160 km/č, a iz kredita Kineskog investicionog fonda. Pruga Beograd – Budimpešta važi za najznačajniju u ovom delu Evrope. Krajem novembra 2013. godine, na Samitu u Bukureštu, premijeri Srbije, Kine i Mađarske, Ivica Dačić, Li Kećijang i Viktor Orban postigli su dogovor o zajedničkom projektu modernizacije železnice između Budimpešte i Beograda. Ugovor o izradi Glavnog projekta rekonstrukcije i izgradnje dvokolosečne pruge Stara Pazova – Novi Sad u vrednosti od 9 miliona dolara potpisali su generalni direktor „Saobraćajnog instituta - CIP“ Milutin Ignjatović i generalni direktor ruskih državnih železnica „RŽD internešnl“ Sergej Pavlov, 10. oktobra 2014. godine (Mansurbek Sultanov - direktor u ruskim železnicama o projektima u Srbiji). Projekat je predviđen da bude završen u junu 2015. godine nakon čega bi otpočeli radovi na modernizaciji dvokolosečne pruge koji će trajati 30 meseci, odnosno do početaka 2018. godine. Realizacijom ovog projekta putovanje vozom od Beograda do Novog Sada će trajati 40 minuta. 

Ugovor o kreditu od 25 miliona evra za rekonstrukciju železničke stanice Beograd Centar u Prokopu potpisali su 10. decembra 2012. godine između Republike Srbije i Kuvajtskog fonda za arapski ekonomski razvoj predsednik Vlade Srbije Ivica Dačić i generalni direktor fonda Abdulvahab al Badar. Radovi na rekonstrukciji železničke stanice „Beograd Centar“ u Prokopu započeli su 3. decembra 2014. godine. Radovima je izvršena rekonstrukcija postojećeg devetog i desetog koloseka, izgradnja trećeg, četvrtog, sedmog i osmog koloseka, postavljanje elektro-energetske instalacije i telekomunikacionih sistema u pothodnicima i na peronima, ugradnja informativnog sistema za obaveštavanje putnika, saniranje hidroizolacije, izgradnja četiri trafo stanice i dr. Radove je nakon raspisanog tendera izvodio konzorcijum firmi okupljenih oko „Energoprojekta“, a projekat je uradio „Saobraćajni institut CIP“. Radovi su završeni u planiranom roku, 26. januar 2016. godine, a stanicu „Beograd Centra“ svečano je otvorio predsednik Vlade Aleksandar Vučić, koji je najavio da će stanica u potpunosti biti završena do 2018. godine.

Juna 2013. godine potpisan je Aneks br. 1 između „Železnica Srbije“ i „Ruskih državnih železnica Internešnel“, koji predviđa rekonstrukciju i modernizaciju deonice magistralne pruge Beograd Centar – Vršac, od Pančevačkog mosta na Dunavu do Pančeva Glavne, u dužini od 15 kilometara. Izvršiće se rekonstrukcija postojećeg koloseka, stanica i mosta na reci Tamiš, kao i izgradnja elektrificiranog drugog koloseka sa pet novih mostova. Na ovoj deonici biće izgrađen most preko reke Tamiš, dužine 242 metra, kao i još četiri mosta dužine 12 metara, a izgradiće se i pet nosača na Pančevačkom mostu, kako bi mostom mogla da saobraćaju dva voza istovremeno. Vrednost posla je oko 91 miliona dolara, od čega oko 78 miliona dolara obezbeđuje iz ruskog kredita, a oko 13 miliona dolara, odnosno 15 odsto vrednosti kredita obezbedila je država Srbija. Radove je svečano otvorio predsednik Srbije Tomislav Nikolić, 25. marta 2014. godine. Izvođač radova je „RDŽ Internešenel“, ćerka-firma Ruske železnice, a podizvođač "Energoprojekt niskogradnja" iz Beograda, koji bi trebalo da okončaju radove do kraja 2016.

Jula 2013. godine „Železnice Srbije“ i kinesko preduzeće „Huavej“ potpisali su Okvirni sporazum o izgradnji Integrisanog sistema telekomunikacija u visini od 200 miliona evra, čiji će se radovi izvoditi u nekoliko faza. Do 2018. godine biće uloženo 78 miliona evra u razvoj telekomunikacione infrastrukture na magistralnom Koridoru X i XI, kao i na prugama Pančevo – Vršac i Požega – Kraljevo – Lapovo. Radovi će da obuhvataju polaganje optičkih i bakarnih kablova, postavljanje prenosnih, komutacionih i informatičkih sistema (informisanje putnika, video nadzor, vizuelni informacioni sistem i satni sistem), pružnih uređaja, lokalne radio mreže, radio dispečerskih sistema i GSM-R. 

Na prugama u Srbiji dolazi do krađe šrafova i drugih delova opreme zbog kojih železnica trpi velike štete.

U prisustvu predsednika Rusije Vladimira Putina i predsednika Srbije Tomislava Nikolića, 16. oktobra 2014. godine, u Beogradu potpisan je Aneks br. 2.1 ugovora o rekonstrukciji tri deonice „Koridora X“, ukupne dužine 65,7 kilometara, a ukupna vrednost radova je 48,7 miliona dolara. Ugovor su potpisali direktor Društva za infrastrukturu „Železnica Srbije“ Goran Maksić i Sergej Pavlov generalni direktor „RDŽ Internešnl“. Ovim ugovorom predviđena je rekonstrukcija deonice Ruma - Golubinci (17,9 km), Sopot Kosmajski - Kovačevac (18,4 km) i Mala Krsna - Velika Plana (29,4 km). Građevinski materijal za izvođenje radova nabavljen je iz kredita „Evropske banke za obnovu i razvoj“ sa sedištem u Londonu i vrednost tog materijala iznosi oko 18,5 miliona dolara, tako da je ukupna vrednost investicije oko 67 miliona dolara. Na tim deonicama će biti vraćene projektovane brzine vozova od 120 kilometara na sat, dok se sada vozovi na njima kreću svega između 30 i 50 kilometara na sat. Većinu radova će izvoditi „Ruske železnice“, dok 35 odsto povereno domaćoj građevinskoj operativi. „Ruske železnice“ doterale su specijalizovane građevinske mašine, koje čekaju da započnu radove na prvoj deonici Ruma - Golubinci krajem 2014. godine.

Železnička mreža u Srbiji se zasniva na širini koloseka od 1.435 mm, a svi ostali sistemi kolosečnih širina su napušteni počevši od 1964. godine. Oko 45% pruga u Srbiji ima dozvoljeno osovinsko opterećenje od 22,5 t dok je na 30% pruga to opterećenje ispod 16 t.

Ukupna dužina glavnih prolaznih koloseka u stanicama i otvorenim prugama u Srbiji je 4.093 kilometara, od čega je 3.526 km jednokolosečnih otvorenih pruga i 283 km dvokolosečnih otvorenih pruga. Od toga elektrificirano je 1.279 kilometara koloseka otvorene pruge sa glavnim prolaznim kolosecima, 1000 km jednokolosečnih pruga i 279 km dvokolosečnih pruga.

Oko 25% magistralnih pruga železničke mreže u Srbiji nalazi se na Koridoru X i njegovim kracima-Xb i Xc. U planu razvoja železničke infrastrukture težište predstavlja Koridor X.

Železničke pruge

Magistralne pruge

Regionalne pruge

Lokalne pruge

Manipulativne pruge

Vidi još 
 Železnice Srbije
 Srbija voz
 Srbija kargo
 Železnička pruga

Izvori

Spoljašnje veze 

 Infrastruktura železnice Srbije - Zvanična veb stranica
 Red vožnje Železnice Srbije A. D. 
 Službena stranica Železnice Srbije A. D.
 Službena stranica Direkcija za železnice 
 Propisi (železnički saobraćaj) 
 Sindikat železničara Srbije
 Unija sindikata srpskih železnica
 Sindikat izvršnih službi srpskih železnica 
 Vozovi će ići tri puta brže, Večernje novosti, Z. R., 22. septembar 2015.

Nastanci 2015.
Srpske kompanije
Željezničke kompanije
Železnički saobraćaj u Srbiji
Kompanije u Beogradu