Pozitivizam
Pozitivizam je učenje koje se zasniva isključivo na činjenicama. Pozitivizam negira metafiziku i pokušava svoj predmet da opiše onako kakav jeste, bez stvaranja hipoteza i pretpostavki kakav bi mogao biti.

Pregled 
Ovaj pristup može da se nazove i opisnim odnosno deskriptivnim. Pozitivizam je smatrao, a i danas su vidljivi ostaci ovakvog mišljenja, da je takav pristup bliži metodi prirodnih nauka. Ovu iluziju razbila je teorija saznanja u XX veku (Ser Karl Poper, Imre Lakatoš, Pol Fajerabend i drugi), ali i sama nauka HH veka sa spektakularnim i krajnje antipozitivističkim teorijama kvantne mehanike i relativnosti. NJemu suprotan je normativni pristup, koji češće susrećemo u društvenim naukama.

Začetnik pozitivističke teorije je Ogist Kont (), koji je smatrao da se društveni fenomeni mogu proučavati metodama prirodnih nauka. Pozitivistički pristup dominirao je u sociologiji sve do Drugog svetskog rata. Nakon rata, pod uticajem akademske sociologije u SAD i Francuskoj, njegova popularnost opada uglavnom zbog razorne kritike drugih gledišta (funkcionalizam, strukturalizam, marksizam) koja su nudila bolja rešenja, i tako postala modernija. Najizraženiji pozitivistički pristup u sociologiji nalazi se kod Emila Dirkema u delu Pravila sociološke metode. Pozitivistički pristup u sociologiji polazi od sledećih pretpostavki:
 nudi radikalnu alternativu svim dotadašnjim filozofskim mišljenjima i idejama
 kritikuje feudalni poredak ispunjen krutom i beživotnom spekulacijom koju će zameniti racionalna misao i iskustvene činjenice
 egzaktnost, praktičnost i konstruktivnost svakog pozitivističkog stava ogleda se u operacionalizaciji i iskustvenoj verifikaciji
 zahvaljujući prisustvu pozitivne nauke, tehnička pitanja se lakše rešavaju
 svojom naučnom neutralnošću jasno razgraničava naučno od ideološkog
 po uzoru na prirodne nauke koristi egzaktnu preciznu metodu u proučavanju čoveka i društva i tako dolazi do činjenica temeljenih na iskustvenom materijalu;
 sadržaji vrednosnih sudova i normativnih iskaza ne mogu se iskustveno proveriti i praktično primeniti zbog njihove nenaučne valjanosti.

Kritika pozitivizma 
Kritičari ovog filozofskog pravca često spominju ograničenje pozitivizma na ono otkriveno, i smatraju da to rezultira u statičnosti, sputavanju ljudskog uma u otkrivanju nečeg novog. Kritičari ovaj pravac nazivaju "žablja perspektiva".

Vidite još 
Filozofija
Savremena filozofija
Auguste Comte
John Stuart Mill

Reference

Literatura 

 Amory, Frederic."Euclides da Cunha and Brazilian Positivism", Luso-Brazilian Review. Vol. 36, No. 1 (Summer, 1999), pp. 87–94.
 Giddens, Anthony. Positivism and Sociology. Heinemann. London. 1974.
 Gilson, Gregory D. and Irving W. Levinson, eds. Latin American Positivism: New Historical and Philosophic Essays (Lexington Books; 2012) 197 pages; Essays on positivism in the intellectual and political life of Brazil, Colombia, and Mexico,
 Kremer-Marietti, Angèle. L'Anthropologie positiviste d'Auguste Comte, Librairie Honoré Champion, Paris, 1980.
 Kremer-Marietti, Angèle. Le positivisme, Collection "Que sais-je?",Paris, PUF, 1982.
 LeGouis, Catherine. Positivism and Imagination: Scientism and Its Limits in Emile Hennequin, Wilhelm Scherer and Dmitril Pisarev. Bucknell University Press. London: 1997.
 Mill, John Stuart. Auguste Comte and Positivism.
 Mises, Richard von. Positivism: A Study In Human Understanding. Harvard University Press. Cambridge; Massachusetts: 1951.
 Pickering, Mary. Auguste Comte: An Intellectual Biography. Cambridge University Press. Cambridge, England; 1993.
 Richard Rorty (1982) Consequences of Pragmatism
 Schunk, Dale H. Learning Theories: An Educational Perspective, 5th. Pearson, Merrill Prentice Hall. 1991, 1996, 2000, 2004, 2008.
 "Positivism." Marxists Internet Archive. Web. 23 Feb. 2012. < http://www.marxists.org/reference/subject/philosophy/help/mach1.htm>.
 Whetsell, Travis and Patricia M. Shields (forthcoming) "The Dynamics of Positivism in the Study of Public Administration: A Brief Intellectual History and Reappraisal, Administration & Society. (doi:10.1177/0095399713490157)
 Rudolf Eisler: Positivismus. In: Wörterbuch der philosophischen Begriffe. Historisch-quellenmäßig bearbeitet. Mittler, Berlin 1904.
 Auguste Comte: Rede über den Geist des Positivismus (= Philosophische Bibliothek. Bd. 468). Übersetzt, eingeleitet und herausgegeben von Iring Fetscher. Neuausgabe ohne französischen Text. Meiner, Hamburg 1994,  (Originaltitel: Discours sur l'esprit positif.).
 
 
 Leszek Kolakowski: Die Philosophie des Positivismus (= Serie Piper. Bd. 18). Aus dem Polnischen von Peter Lachmann. Piper, München 1971,  (Originaltitel: Filozofia pozytywistyczna.).
 Michiel Korthals: [http://www.zfs-online.org/index.php/zfs/article/viewFile/2557/2094 Die kritische Gesellschaftstheorie des frühen Horkheimer. Mißverständnisse über das Verhältnis von Horheimer, Lukács und dem Positivismus] . In: Zeitschrift für Soziologie. Bd. 14, Nr. 4, 1985, S. 315–329.
 Victor Kraft: Der Wiener Kreis. der Ursprung des Neopositivismus (= Texte zur wissenschaftlichen Weltauffassung . Bd. 1). 3. Auflage (Nachdruck der 2. Auflage. Wien, Springer, 1968). Springer, Wien u. a. 1997, .
 Richard Münch: Zur Kritik der empiristischen Forschungspraxis. In: Zeitschrift für Soziologie. Bd. 1, Nr. 4, 1972, S. 317–332.
 Kai Nonnenmacher: Form und Leben zwischen Positivismus und Idealismus. In: Romanische Studien , Nr. 1 (2015), S. 171-190, online: http://www.romanischestudien.de/index.php/rst/article/view/19.
 Katharina Perkonig: Die religiöse Interpretation des Positivismus in Brasilien. 
 
 Wolf-Gero Reichert: Die Rückkehr des Positivismus in die Ökonomie und wie Ökonomen dadurch (unbewusst) bestimmte gesellschaftliche Interessen befördern. Oswald von Nell-Breuning Institut für Wirtschafts- und Gesellschaftsethik, Frankfurt am Main 2011, (PDF; 376 KB).
 
 Ulrich Wille: Positivismus. In: Online-Wörterbuch Philosophie.''

Vanjske veze 
 Parana, Brazil 
 Porto Alegre, Brazil
 Present positivistic Sociological theory 
 Rio de Janeiro, Brazil 
 Posnan, Poland 
 Positivists Worldwide
 Maison d'Auguste Comte, France

Politika
Sociologija
Filozofske škole i tradicije