Izbor i upotreba antibiotika
Izbor i upotreba antibiotika podrazumeva optimalnu primenu antimikrobnih lekova uz prethodno obavljenu bakteriološku identifikaciju, ispitivanje osetljivosti izolovane klice na određene antimikrobne lekove, i na osnovu tih podataka izbor efikasnog antibiotika najužeg spektra dejstva, najniže toksičnosti, sa najpogodnijim načinom primene i najnižom cenom.

U tom smislu upotreba antimikrobnog leka mora biti po tačno propisanom rasporedu, dovoljan broj dana, tačno po preporuci lekara.  Neki antibiotici se uzimaju na prazan stomak, neki nakon jela. Antibiotici mogu da imaju interakciju sa hranom i alkoholom, kao i sa drugim lekovima koje pacijent uzima, što može smanjiti njihovu efikasnost, ili da pojačati neželjene efekte samog antibiotika ili  istovremeno primenjenog leka. Neki antibiotici mogu da povećaju i fotoosetljivost kože, na sunčevu svetlost na što takođe treba upozoriti pacijenta pre početka upotrebe antibiotika.

Opšte  napomene 
 Antibiotike treba upotrebljavati jedino kada je to moguće naučno dokazati njihovu značajnu dobrobit
 Doza antibiotika trebalo bi da bude dovoljno velika, kako bi obezbedila efikasnost i svela na minimum rizik od rezistencije, i dovoljno mala da svede na minimum toksičnost vezanu za primenjenu dozu.
 Antimikrobni spektar odabranog antibiotika trebalo bi da bude najuži koji može da „pokrije“ poznati ili verovatni patogen ili patogene.
 Sem u slučaju u kome je gde je dokazano da je neophodna kombinovana terapija, da bi se obezbedila efikasnost ili smanjilo stvaranje klinički značajne rezistencije, antibiotike bi u naćelu trebalo upotrebljavati pojedinačno. Monoterapija je u većini slučajeva efikasna koliko i kombinovana
terapija, ali su troškovi značajno niži.

Potencijalni rizici 
Vlada mišljenje da su antibiotici bezbedni lekovi, ali malo se zna o zdravstvenim komplikacijama koje oni mogu izazvati jer i pored svoje selektivne toksičnosti (da deluju na uzročnika a ne na ćelije domaćina) oni poseduju i širok spektar neželjenih reakcija.

Najčešća neželjena dejstva antibiotika su;
 Stomačne tegobe, dijareja, povraćanje, nadimanje.
 Vaginalne gljivične infekcije kod žena,
 Oštećenja funkcije bubrega,  jetre, koštane srži ili drugih organa. 
 Alergijske reakcije, koje  mogu biti vrlo burne i bolesniku ugroziti život.

Preporuke za upotrebu antibiotika 
 Antibiotici deluju isključivo na bakterije, i nemaju nikakvog uticaja na viruse i zato ih treba koristiti nakon ispitibvanja osetljivosti. 
 Uzimati antibiotike isključivo po preporuci lekara.
 Uzimanje antibiotika mora biti u tačno određeno vreme.
 Uzimanje antibiotike mora biti isključivo sa vodom ili čajem.
 Ne prekidati terapiju kada se primete prvi znaci poboljšanja bolesti.
 Zabraniti nekontrolisanu upotrebu antibiotika, jer ona onemogućava organizmu angažovanje njegovih vlastitih imunoloških snaga što vremenom dovodi do razvijanja otpornosti na ove lekove, i tada nam oni više ne mogu pomoći u izlečenju bolesti.

Kada koristiti antibiotike 
Antibiotici se primarno koriste za suzbijanje infekcija izazvanih patogenim bakterijama koje izazivaju zapaljenje pluća, zapaljenje bešike i mokraćnih puteva, crevne infekcije, upalu krajnika, postoperativne infekcije itd. Nekada se primena antibiotika jednostavno ne može izbjeći i tada je ove lekove treba uzeti odmah kako bi se dobilo u vremenu i time skratilo trajanje bolesti.

Sa upotrebom antibiotika treba započeti tek po preporuci, i izboru antibiotika, od strane lekara ili apotekara,  a nikako samoinicijativno

U  stanjima u kojima je temperatura tela veća od 39 °C, kada ni nakon pet dana ne dolazi do poboljšanja, kada je kašalj dugotrajan, suvi bolan i kada se javljaju teškoće u disanju, sa upotrebom antibiotika treba započeti isključivo nakon ljekarske intervenciji i savet lekara.

Antibiotici u terapiji 
 Izbor antibiotika u cilju terapije treba da bude zasnovan; na kulturi i rezultatima testa osetljivosti (usmerena terapija) ili na poznatim čestim patogenima u tom stanju i njihovim sadašnjim oblicima rezistencije (empirijska terapija).
 Trajanje antibiotske terapije bi trebalo da bude štoje kraće moguće; 3-5 dana najčešće je dovoljno u mnogim slučajevima, i ne bi trebalo da prelazi 7 dana, sem ukoliko ima dokaza da je kraći period neadekvatan.

Antibiotici u profilaksi 
 Izbor antibiotika u profilaksi treba da bude zasnovan na poznatom ili verovatnom ciljnom patogenu ili patogenima. 
 Trajanjeprofilakse bi trebalo da bude što je moguće krače. 
 Preporučuje se jedna doza antibiotika za hiruršku profilaksu. 
 Produžena profilaksa antibiotikom treba da se primeni jedino kada se pokaže da dobrobiti leka premašuju rizike rezistencije.

Dijagnza uzročnik, antibiotik  
Infekcije respiratornog trakta

Izvori

Spoljašnje veze 
 Izbor i upotreba antibiotika u opštoj praksi - Nacionalni vodič za lekare u primarnoj zdravstvenoj zaštiti

Lijekovi