Kirchhoffovi zakoni električnog kola
Kirhofovi zakoni (ili Kirhofova pravila) su dve jednačine koje opisuju očuvanje struje i napona u električnom kolu. Prvi ih je formulirao Gustav Kirchhoff 1845. godine. Ove jednačine su nastavak radova Georga Oma a prethode jednadžbama Maksvela.

Kirchhoffovi zakoni temeljni su zakoni električnih krugova i mreža i imaju široku primenu u elektrotehnici. Oba Kirhofova zakona se mogu shvatiti kao oblik Maksvelovih jednačina u granicama niskih frekvencija (jednosmerna kola), a služe kao prva aproksimacija za naizmenična kola.

Pri razmatranju složenijih razgranatih kola sa više kontura, potrebno je pored primjene Omovog zakona koristiti i Kirhofove zakone.

Kirchhoffov zakon struje 

Kirchhoffov zakon električnih struja (I Kirchhoffov zakon) na temelju principa konzervacije električnog naboja uvjetuje:

U svakom čvoru električne mreže zbroj električnih struja koje ulaze u čvor jednak je zbroju struja koje izlaze iz čvora, odnosno:
 

Prvi Kirchhoffov zakon vrijedi i za izmjenične električne struje i mreže:

Kirchhoffov zakon napona 

Kirchhoffov zakon električnih napona (II Kirchhoffov zakon) ustanovljava:

Zbroj padova napona u zatvorenom strujnom krugu jednak je ukupnom naponu izvora: U=UR1+UR2+…URn, ili algebarski zbroj padova napona u zatvorenom strujnom krugu jednak je nuli: U-UR1-UR2-…URn=0, odnosno:

Drugi Kirchhoffov zakon vrijedi i za izmjenične električne napone i mreže:

Napomena: Drugi Drugi Kirhofov zakon se zasniva na pretpostavci da ne postoji promenljivo magnetno polje koje utiče na zatvorenu konturu, što nije primenljivo na naizmenična kola.

Literatura
Paul, Clayton R. (2001). Fundamentals of Electric Circuit Analysis. John Wiley & Sons. .

Izvori

Vidi još 
 Redna i uporedna kola
 Razdelnik struje
 Razdelnik napona

Spoljašnje veze 

 Kirchhoff - Gesetze  auf Schülerniveau (LEIFI)

Elektrotehnika
Fizički zakoni
Zakoni očuvanja
Elektricitet