Pribinići
Prininići su velikaška porodica, koja  je bila nosilac nasljedne županske časti u srednjovjekovnoj župi Lepenica, u Gornjoj Bosni.

Poznati članovi ove porodice i njihova genealogija može se uspostaviti prema pojavljivanju u poveljama. Iz ovog roda poznato je svega 7 članova. Svi su bili članovi velikaškog zbora, odnosno državnog vijeća i bliski suradnici vladara. Zabilježeni su na vladarskim poveljama kraljeva: Tvrtka I, Dabiše, Ostoje i Tvrtka II.  
Na spomeniku br. 2 na nekropoli u Zabrđu je grb i natpis velikog kneza bosanskog Radoja Radosalića Pribinića. Prema natpisu, spomenik je podigao njegov sin, knez Radič. 

Brajko je župan iz prve generacije Pribinića i pojavljuje se u 6 povelja između 1353. i 1392. godine), 
Vukota (knez, pojavljuje se u 3 povelje između 1367. i 1395. godine)
Vukac Vukotić, unuk Vukotin, koji se javlja  u poveljama iz 1419. I 1426. godine.
Radosav (župan, koji se pojavljuje u dvije povelje iz 1378. i 1392. godine). 
Radoje Radosalić, sin Radosava,župan, a kasnije veliki knez bosanski, koji se javlja na 6 povelja u periodu od 1392. do  1408. godine. 
Radič Radojević, sin Radoja, knez, potpisnik na poveljama iz 1417. i 1420. godine (umro između 1420. i 1426. godine). 
Dragić Radičević, sin Radiča, posljednji poznati član ove porodice je,  koji se javlja na povelji kralja Tvrtka II od 7. oktobra 1426. godine. 

Prema Anđeliću,  vlasteoskom rodu Pribinića pripadaju i Mirkovići.

Literatura 
 Pavao Anđelić, Srednji vijek - doba stare bosanske države. U: Visoko i okolina kroz historiju 1, SO Visoko, Visoko, 1984, 102-297
 Vego, Marko, Zbornik srednjovjekovnih natpisa Bosne i Hercegovine. IV, Zemaljski muzej u Sarajevu, Sarajevo, 1970.
 Anđelić, Pavao, Arheološka ispitivanja. U: Lepenica priroda, stanovništvo, privreda i zdravlje. Naučno društvo Bosne i Hercegovine, posebna izdanja, knjiga III, Sarajevo, 1963, 151-191

Reference 

Srednja Bosna
Kiseljak
Srednjovjekovna vlastela u BiH