Crvena čaplja
Crvena čaplja, čaplja danguba, mrka čaplja ili zmijar ptica () je barska ptica iz porodice čaplji.

Opis 
Dosta je velika ptica. Visoka je , duga je otprilike isto toliko. Teška je , a raspon krila joj je . Nešto je manja od sive čaplje, od koje se razlikuje po svom crvenkastosmeđem perju, i kod odraslih, tamnije sivim leđima. Čelo i gornji dio glave zajedno s ukrasnim perima je crno, kao i prsa i trbuh, a tamniji su i dijelovi ramena i dijelovi prsa. Crne pruge se pružaju od kljuna, ispod lica do prsa, a perje vrata i dijelovi lica su kestenjastosmeđi. Ima uži žuti kljun, koji je kod odraslih svjetliji za vrijeme sezone parenja. Purpurno-crvene nijanse na perju teško se vide s daljine, kada izgleda nešto tamnija od sive čaplje. U letu, naprijed uperen zavoj vrata manje je zaobljen nego kod sive čaplje, čineći oštriji luk. Glava i vrat su uži i vijugaviji. Prsti su duži, stražnji prst strši u letu. Leđa i krila su plavosiva. Stopala su joj veća nego u sive čaplje.

Ponašanje 
Hranu nalazi u plitkoj vodi. Hrani se malim ribama, žabama, kukcima, malim sisavcima, gmazovima i pticama. Često nepomično čeka plijen ili polako lovi pretraživanjem. Zauzima pozu za skrivanje kao bukavac.

Spor je letač, dok leti vrat joj je uvučen. Dugi vrat za vrijeme leta izgleda zmijoliko, poprima oblik slova S. Poziv je glasno graktanje krek.

Razmnožavanje 
Gnijezdi se u tršćaku i vrbovoj šikari. Nakon ritualnog sparivanja koje je slično sivoj čaplji, par zasniva gnijezdo jednostavne građe izgrađeno od vlati šaš a, trstike i sličnih materijala iz okoliša. U gnijezdu se nađe 4 do 5 plavozelenih jaja. Inkubacija traje . Mladi napuštaju gnijezdo za . Roditelji su brižni i redovito ih hrane i štite od prejakog sunca i neprijatelja.

Taksonomija 
Ardea purpurea purpurea Linnaeus, 1766. Afrika, Evropa sjeverno do Nizozemske i jugoistočna Azija istočno do Kazahstana.
Ardea purpurea bournei (de Naurois, 1966), Zelenortska Republika (neki je tretoraju kao zasebnu vrstu Ardea bournei).
Ardea purpurea madagascariensis Oort, 1910. Madagaskar.
Ardea purpurea manilensis Meyen, 1834. Azija od Pakistan istočno do Filipina i sjeverno do Primorskog kraja u Rusiji.

Rasprostranjenost 
Selica je koja u balkanske krajeve stiže krajem marta, a napušta ih najčešće u augustu i septembru, nekad kasnije. Kolonije ove čaplje u Hrvatskoj nalaze se u Kopačkom ritu, Krapje đolu, Jelas polju u Hrvatskoj. Ova čaplja također nalazi se i u Blatnom jezeru i Valencijskim jezerima u Mađarskoj, Treboni u Češkoj, na više mjesta u Slovačkoj, na Nežiderskom jezeru u Austriji, u Friziji i Utrechtu u Nizozemskoj, u Bosni i Hercegovini: Jezero Bardača u porječju rijeke Po u Italiji, Camargue u Francuskoj, delti Dunava u Rumuniji, te u Portugalu i Španiji. Osim što je ima u Evropi, nastanjuje i Afriku i Centralnu Aziju.

Još nedavno bila je najbrojniji stanovnik Kopačkog rita i ostalih močvara u Hrvatskoj. Danas se neredovito gnijezdi, nekoliko parova gnijezdi se na Malom Dunavu između Vardarca i Eblina. Nasuprot tome, u 19. vijeku zabilježene su kolonije gdje je i do 400 parova bilo zajedno na gniježđenju. Postale su rijetke i na seobi. Gnijezdeća populacija na Vranskom jezeru jedina je u priobalnom dijelu Hrvatske, a čini preko 10% ukupne hrvatske populacije.

Čaplja danguba i ljudi 
Dana 22. 3. 2004. Hrvatska pošta je u suradnji sa Svjetskim fondom za očuvanje prirode izdala četiri prigodne poštanske marke s motivom čaplje dangube.

Štite je mnoge međunarodne konvencije: Bonska iz 1975. i Bernska konvencija iz 1979., zatim Sporazum o zaštiti afričko–evroazijskih migratornih ptica močvarica (AEWA) iz 1995., Konvencija o zaštiti vodenih staništa iz Ramsara iz 1971. U Hrvatskoj je zaštićena Zakonom o zaštiti prirode iz 2003. te Pravilnikom o zaštiti pojedinih vrsta ptica iz 1995.

Galerija

Izvori

Vanjske veze 
Ostali projekti

Čaplje