Jasna Babić
Jasna Babić (Zadar, 13. veljače 1957. – Zagreb, 31. listopada 2017.), jugoslavenska i hrvatska novinarka i politologinja.

Biografija 
Rođena je 13. veljače 1957. u Zadru. Diplomirala je 1988. na Fakultetu političkih nauka u Zagrebu. Prvi novinski tekst objavila je s deset godina u sarajevskim Malim novinama u koje je poslala vijest o otvorenju željezničke pruge Knin–Zadar. Krajem 1970-ih počela je pisati za omladinski časopis Polet u kojem je objavljivala zapažene reportaže. Za seriju reportaža Polet on the road, gdje je autostopom s fotografom putovala kroz Jugoslaviju od Jesenica do Gevgelije, osvojila je svoju prvu strukovnu nagradu. Istovremeno je pisala tekstove i za Studentski list. U drugoj polovici 1980-ih prešla je u Danas, gdje se etablirala kao vrhunska reporterka prateći događaje koji su doveli do raspada Jugoslavije.

Nakon vrlo kratkog pisanja u Zapadu, jednoj od prvih privatnih jugoslavenskih novina, 1990. zajedno s drugim kolegama osnovala je Globus u kojem je radila kao ratna reporterka. Zbog nezadovoljstva izdavačko-poslovnom politikom u tom listu, sredinom 1990-ih s Ivom Pukanićem i Denisom Kuljišem odlučila je pokrenuti Nacional. Za seriju članaka koje je 1996. u tom listu objavila o prisluškivanju čelnikâ oporbenih stranaka, sindikalnih lidera i nezavisnih novinara dobila je Nagradu »Marija Jurić Zagorka« za istraživačko novinarstvo. Istodobno je pisala za dnevnik Republika.

Nakon razlaza s Ivom Pukanićem i odlaska iz Nacionala promijenila je nekoliko redakcija, od Slobodne Dalmacije i Večernjeg lista do Jutarnjeg lista. Zbog izjave u rujnu 2000. da je HDZ »zločinačka organizacija«, upotrijebivši prva kasnije čest izraz u tom kontekstu, izazvala je oštru reakciju Ive Sanadera, predsjednika HDZ-a. U ljeto 2009. neposredno nakon ostavke premijera Sanadera prva je objavila tekst o aferi Fimi media u kojem je prikazala veze premijera s tom tvrtkom. Nakon što joj je 2010. uručen otkaz u Europapress holdingu odlučila je posve preći u nezavisno novinarstvo, okrećući se polako sve čitanijem, no financijski nesigurnijem internetskom novinarstvu. Honorarno je pisala za Lupigu, Express, 24express i dr. Za trideset godina intenzivnog i predanog novinarskog rada u kojem je dobrom informiranošću, beskompromisnim pristupom i vrsnim stilom ispisala mnogo tekstova dobila je Nagradu za životno djelo »Otokar Keršovani« za 2016.

Posvetivši velik dio novinarske karijere otkrivanju afera, raskrinkavanju kriminalaca, pisanju o mafiji, ubojstvima, ratnim zločinima te političkim manevrima u vodećim političkim strankama, svoja saznanja objavila je u dvjema knjigama, Zagrebačka mafija (2003) i Urota Blaškić (2005). U njima je prikazala širi kontekst umrežavanja podzemlja, kriminalaca i predstavnika državnih institucija, obavještajnih službi i pravosuđa u Hrvatskoj. Posljednjih desetak godina života bavila se istraživanjem srednjovjekovnih procesa protiv vještica u Zagrebu i okolici, što je 2015. objavila u knjizi Vještice oko Velikog Gradišća.

Zbog narušena zdravlja, od siječnja 2015. kretala se s pomoću invalidskih kolica. Umrla je 31. listopada 2017. u Zagrebu na Klinici za plućne bolesti Jordanovac, gdje se posljednjih nekoliko mjeseci života liječila od karcinoma. Prema vlastitoj želji, svoje tijelo je nakon smrti darovala u istraživačke i obrazovne svrhe, ne želeći nikakav obred sahrane.

Nagrade 
 Nagrada »Marija Jurić Zagorka« za istraživačko novinarstvo za 1996.
 Nagrada za životno djelo »Otokar Keršovani« za 2016.

Djela 
 Zagrebačka mafija, Zagreb 12003., 22004. (prošireno i dopunjeno izd.), 32010. i 42015.
 Urota Blaškić, Zagreb : Večernji list, 2005.
 Vještice oko Velikog Gradišća, Zagreb : Biakova, 2015.

Izvori

Eksterni linkovi 
 , 27. listopada 2010.
 
 Nedjeljom u 2: Jasna Babić na Dailymotionu, 2. siječnja 2011.
 članci Jasne Babić objavljeni na Express.hr

Jugoslavenski novinari
Hrvatski novinari
Hrvatski istraživački novinari
Hrvatski politolozi
Dobitnici nagrade Otokar Keršovani
Umrli od raka
Donori tijela
Biografije, Zadar