František Xaver Lederer
František Xaver Lederer, též Xaver Leder (křtěn 15. června 1758 Praha – 8. srpna 1811 Praha) byl pražský kamenosochař období neoklasicismu.

Život 
Narodil se v Praze jako prvorozený syn sochaře Josefa Jana Lederera (1719-1778, v matrice narození otec zapsán jako Josef Leder) a jeho manželky Ludmily. Pokřtěn byl Vít Kristián František. Vyučil se v otcově dílně stejně jako jeho bratr Karel Lederer.

Dne 25. listopadu 1790 se oženil s Annou Kheilovou.

Byl vrstevníkem sochařů Václava Prachnera, Ignáce Michaela Platzera a Josefa Malínského, s nimiž jeho autorství náhrobků bývá někdy zaměňováno. Kolem roku 1780 si otevřel vlastní dílnu na Novém Městě pražském a věnoval se většinou zakázkám náhrobní plastiky pro šlechtické rodiny i měšťany, ale také architektonické plastice, jak dosvědčuje výzdoba zadního průčelí Klementina z roku 1785, nebo výzdobě veřejných prostranství, jak vidíme na Wimmerově kašně.

Dílo 
 Výzdoba štítu východního portálu Klementina na Mariánském náměstí (1785), nejstarší doložená zakázka.
 Dafnis a Chloé
 Alegorie zániku krásných umění, reliéf z let 1789 - 1790, originál se nedochoval, model zlacená sádra, Národní galerie v Praze
 náhrobní plastika s kenotafem hraběnky Antoinetty Hartigové (1790), zámecký park Horní Beřkovice; nápisová deska s francouzským textem označuje jako "pomník bolesti" pětiletého děvčete
 Náhrobek Elisabethy Bertoniové s truchlící ženou a dvěma putty,(1792), Olšanské hřbitovy I. Praha
 Náhrobek Antonie Bertoniové s truchlící ženou (1792)
 Náhrobek obchodníka Aloise Zarabary (1792), Olšanské hřbitovy I. Praha
 Náhrobek hejtmana Wilhelma, svobodného pána von Watlet (1793), druhotně použitý roku 1815 pro Josefa rytíře Clannera, obersta k.k. artilerie; Olšanské hřbitovy IX. Praha
 Náhrobek Karla Krezera (1794), Olšanské hřbitovy
 náhrobek Johanny z Bittu, rozené Zunerové z Freyenthurnu (1798); Chotětov, u kostela sv. Prokopa
 Busta císaře Františka I. (1797), mramor, Strahovská knihovna Filozofický sál,
 Wimmerova kašna, pískovec (1797), střední sloup ve tvaru palmy s motivem labutě a milenců (jejichž výklad není jednoznačný, bývá odvozován z biblické Písně písní, nebo považován za alegorii vinařství a sadařství); byla nejprve posunutá z dopravních důvodů od paláce svého objednavatele Jakuba Wimmera v Nových alejích (dnešní Národní třída) koncem 19. století do Wimmerových sadů na Vinohradech a dále po roce 1900 na Uhelný trh v Praze. Originál sousoší byl poškozen vandalem a následně roku 1974 přenesen do Lapidária Národního muzea.
 Náhrobek neznámé osoby, druhotně použitý pro rodinu Knirschovu, (kolem 1800), Kolín-Zálabí, bývalý hřbitov
 Náhrobní deska Ondřeje Hirsche s reliéfem dvou truchlících mužů, (1803), Zdiby, u kostela Povýšení sv. Kříže
 Náhrobek rodiny Koseových (cca 1805), Olšanské hřbitovy II. Praha
 Náhrobek rodiny Straussů (1805), dodatečně přetesaný pro Josefa a Annu Wagnerovy, Broumov
 Náhrobní plastika neznámé osoby se sochou truchlícího vojína se zhašenou pochodní života a věncem, bez nápisové desky, (kolem 1800), SČG Litoměřice
 Náhrobek neznámé osoby s urnami a truchlícím chlapcem, bez nápisu, (kolem 1800), Panenský Týnec
 Náhrobek Karla Krezera, (1805), Praha- Kyje

Odkazy

Reference

Literatura 
 Anděla Horová (ed.) a kolektiv: Nová encyklopedie českého výtvarného umění, díl I (A-M), Academia Praha 1995, s. 441.
 Dějiny českého výtvarného umění, díl III/1, Academia Praha 2001, s. 139-141.
 Roman PRAHL a kolektiv: Umění náhrobku v českých zemích 1780 - 1830. Academia Praha 2004, s. 55-63.
 Emanuel Poche a kolektiv: Praha doby národního obrození. Panorama Praha 1985.

Externí odkazy 
 
 

Čeští sochaři 19. století
Narození v roce 1758
Narození v Praze
Úmrtí 8. srpna
Úmrtí v roce 1811
Úmrtí v Praze
Pohřbení na Olšanech
Muži