Tolna (město)
Tolna (, někdy historicky ) je okresní město v župě Tolna v Maďarsku. Ve městě žije 10 987 obyvatel.

Popis, poloha 
Město leží v nadmořské výšce 92 - 98 m přímo u slepého ramena Dunaje zvaného Tolnaj-Duna. Rozloha území je 71,08 km². Nachází se asi 130 kilometrů jižně od Budapešti a od župního města Szekszárdu je vzdáleno zhruba 10 km. Poblíž se také nachází město Paks s jadernou elektrárnou. Město se skládá ze čtvrti Tolna a Mözs. Druhý uvedený kdysi býval samostatnou obcí.

Historie 
První zmínka o obci se objevuje v zakládací listině opatství Tihany v roce 1055.

Již za vlády krále Štěpána zde byl postaven pravděpodobně hliněný hrad. Až do konce 15. století byl známý pod názvem Tolnavár. Název odkazoval na přítomnost pevnosti. V druhé polovině 15. století byla osada již městem s tržními právy a konaly se zde zasedání župního sněmu. Pravděpodobně se tam usadil i paulánský řád, který měl pravděpodobně i svoji školu. Král Ladislav V. udělil městu jeho tehdejší znak. Pohromou pro rozvíjející se sídlo se nicméně stal turecký vpád do Uher. 

Král Ludvík Jagellonský se odsud vydal bojovat do bitvy u Moháče.

Na konci 16. století a na počátku 17. století bylo město opakovaně napadeno Turky a zničeno. Obyvatelé uprchli a město bylo nějakou dobu opuštěné. Během několika desítek let turecké okupace Uher se nicméně vzpamatovalo a dle záznamů cestopisců zde žilo až osm tisíc lidí. Nejednalo se pouze o Maďary; přišli sem také příslušníci porobených národů Osmanské říše, např. pravoslavní Srbové Až v závěru turecké okupace došlo k dalšímu drancování a lidé se opět rozutekli. V roce 1696 žilo ve městě jen asi třicet rodin. Poté se začalo postupně rozvíjet, ale v roce 1745 jej opět zničila pohroma, tentokrát požár. Další oheň měl velké následky i v roce 1844, kdy bylo sežehnuto 160 domů, zámek a sklad tabáku. 

Pak už se město znovu začalo rozrůstat. Mělo dokonce i přístav na Dunaji. Řeka v této oblasti měla velké meandry. Když se v 19. století prováděla regulace Dunaje, bylo sice město uchráněno před častými povodněmi ale přišlo o přístav, protože se ocitlo na slepém ramenu řeky. Meandr byl zkrácen, což je dobře patrné např. na mapách druhého vojenského mapování z konce 19. století. Původní lužní lesy na druhé straně Dunaje byly vykáceny, močály vysušeny a plocha přeměněna na úrodnou půdu. I když bylo slepé rameno Dunaje přemostěno, na druhou stranu se Tolna nerozšířila.

V letech 1900 až 1971 se zde vyrábělo hedvábí, dnes je v prostorách hedvábky zřízeno muzeum. Vesnička Mözs byla k městu připojena v roce 1989.

Doprava 

Při severním okraji města prochází hlavní silnice č. 6 a u západního okraje prochází dálnice M6. K městu slouží dva výjezdy z dálnice. Ve čtvrti Mözs je stanice na železniční trati (Tolna-Mözs).

Sport a rekreace 

V Tolně se nachází lázně.

Partnerská města 
 Bodegraven, Holandsko
 Odorheiu Secuiesc, Rumunsko
 Stutensee, Bádensko-Württembersko, Německo

Zajímavosti 
Ve městě se nachází modrotisku s textilní dílnou ().

V samotném středu Tolny stojí Festeticscův zámek. 

Nejméně čtyři kostely zde byly postavené v letech 1790 až 1822.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

Města v Maďarsku
Obce v župě Tolna