Fyzikální ústav Akademie věd České republiky
Fyzikální ústav AV ČR (FZÚ), je veřejná výzkumná instituce, která je zaměřená na základní a aplikovaný výzkum v oblasti fyziky. Jeho zřizovatelem je Akademie věd České republiky. V současnosti je výzkum ústavu orientován na pět oblastí: fyziku elementárních částic, fyziku kondenzovaných systémů a fyziku pevných látek, optiku a fyziku plazmatu. Podle tohoto členění má ústav také zřízeny jednotlivé sekce. V roce 2014 oslavil Fyzikální ústav 60 let od svého založení.

Historie ústavu 
Ústav má komplikovanou historii, protože docházelo k mnoha reorganizacím, slučováním, přejmenováváním jednotlivých fyzikálních pracovišť. Současná podoba ústavu je víceméně stabilní od roku 1979.

Z podnětu Ing. Dr. tech. Vítězslav Havlíček, tehdy vedoucí konstrukce transformátorů v Elektrotechnické továrně (ETD) Škodových závodů v plzeňských Doudlevcích a prof. Dolejška ze Spektroskopického ústavu Univerzity Karlovy vzniklo v letech 1932–1934 nové pracoviště – Fyzikální výzkum Škodových závodů (FVŠZ). Za druhé světové války pak byla 17. 11. 1939 při uzavření vysokých škol výzkumná činnost přerušena.

V roce 1946 vznikla Laboratoř pro nukleární fyziku a v roce 1950 vznikl Ústřední ústav fyzikální (ÚÚF) reorganizací Fyzikálního výzkumu Škodových závodů pod vedením J. Bačkovského. Byl podřízen tzv. Ústředí vědeckého výzkumu. Získal budovy Výzkumného ústavu československého průmyslu cukrovarnického v Cukrovarnické ulici 10 v Praze-Střešovicích z let 1920–1923.

Po založení Československé akademie věd (ČSAV) v roce 1952 byl ústav přejmenován na Ústav technické fyziky ČSAV, který byl jedním ze zakládajících ústavů ČSAV. V roce 1954 vznikl Fyzikální ústav ČSAV sloučením Laboratoře pro nukleární fyziku ČSAV a Laboratoře pro experimentální a teoretickou fyziku ČSAV. Prvním ředitelem ústavu byl Čestmír Šimáně. V roce 1954 se od ústavu oddělila část pracovišť, z nichž vznikl Ústav jaderné fyziky ČSAV.

V roce 1962 byl Ústřední ústav fyzikální ČSAV přejmenován na Ústav fyziky pevných látek ČSAV. V roce 1979 došlo ke sloučení Fyzikálního ústavu ČSAV, Ústavu fyziky pevných látek ČSAV a Oddělení nízkých teplot Ústavu jaderné fyziky. Ředitelem ústavu se stal Bohumil Kvasil.

Vědecké sekce 
FZÚ se dělí na 5 sekcí, z nichž každá obsahuje několik oddělení. Sekce 3 se nachází v pražských Střešovicích, sekce 5 v Dolních Břežanech; ostatní tři jsou v areálu hlavní budovy v Praze 8 - Libni.

Sekce fyziky elementárních částic 
Sekce fyziky elementárních částic je umístěna v Praze v ulici Na Slovance. Zahrnuje čtyři oddělení: oddělení astročásticové fyziky, oddělení experimentální fyziky částic, oddělení teorie a fenomenologie částic, oddělení vývoje detektorů a zpracování dat.

Náplní práce sekce je zkoumání struktury hmoty na úrovni subatomárních částic a sil které mezi nimi působí. Účastní se na experimentu ATLAS na urychlovači LHC v CERN a experimentu z oblasti astročásticové fyziky prováděného Observatoří Pierra Augera v Argentině.

V rámci mezinárodního projektu CALICE se podílí na vývoji detektorů pro plánovaný Mezinárodní lineární srážeč elektronů a pozitronů ILC. Má také nezanedbatelný podíl na přípravě a budování gama observatoře CTA (Cherenkov Telescope Array).

Menší měrou se sekce účastní i na dalších experimentech v CERN (ALICE, TOTEM) a na neutrinovém experimentu NOvA.

Sekce fyziky kondenzovaných látek 
Sekce fyziky kondenzovaných látek má šest oddělení, z toho pět je umístěných v budově FZÚ v Praze Na Slovance: oddělení magnetických měření a materiálů, Oddělení dielektrik, Oddělení materiálové analýzy, oddělení funkčních materiálů, oddělení chemie.

Oddělení teorie kondenzovaných látek je umístěné v budově Ústavu teorie informace a automatizace AV ČR, v.v.i., v ulici Pod Vodárenskou věží.

Předmětem výzkumu sekce je teoretické a experimentální studium struktury a vlastností především multiferoických, piezoelektrických a spintronických materiálů, kapalných krystalů, moderních kovových materiálů, funkčních technických materiálů, jako jsou slitiny s tvarovou pamětí, diamantové povlaky, Heuslerovy slitiny a tenké vrstvy.

Sekce fyziky pevných látek 
Tato sekce je umístěna v Praze v ulici Cukrovarnická 112/10 a má celkem 9 oddělení: oddělení spintroniky a nanoelektroniky, oddělení strukturní analýzy, oddělení magnetik a supravodičů, oddělení tenkých vrstev a nanostruktur, oddělení polovodičů, oddělení optických materiálů, oddělení vědecké knihovny, oddělení mechanických dílen a oddělení THS.

Výzkum je zde zaměřen především na magneticky a opticky aktivní materiály, nanokrystalické formy křemíku, polovodičů III-V, diamantu a grafitu a nanostruktury pro biologické, lékařské a mikroelektronické aplikace.

Sekce optiky 
Sekce optiky má čtyři oddělení umístěné v budově Na Slovance: oddělení analýzy funkčních materiálů, oddělení optických a biofyzikálních systémů, oddělení nízkoteplotního plazmatu a oddělení optických a mechanických dílen.

Pátým oddělním je Společná laboratoř optiky, kterou sdílí s Univerzitou Palackého v Olomouci.

Sekce se zaměřuje jak na zkoumání vlastností optického záření, tak výzkum optických materiálů a struktur (včetně dopovaných oxidů a jejich povrchů, vícevrstvých systémů a nanostrukturovaných keramik a krystalů). V oboru klasické optiky řeší problémy interferometrie, holografie, fraktálové optiky, koherenčního a statistického chování světelných svazků.

Kromě toho se podílí na vývoji aplikací pro vědecké a medicínské použití včetně rentgenové optiky pro synchrtronní záření.

Sekce výkonových systémů 
Sekce výkonových systémů má tři oddělení: Centrum HiLASE umístěné v Dolních Břežanech, oddělení radiační a chemické fyziky umístěné částečně v budově FZÚ Na Slovance a částečně v Ústavu teorie informace a automatizace AV ČR, v.v.i., v ulici Pod Vodárenskou věží a oddělení technické podpory umístěné v budově FZÚ Na Slovance

Sekce se věnuje především základnímu výzkumu laserového plazmatu vytvářeného impulsními výkonovými lasery emitujícími záření v infračervené, viditelné i měkké rentgenové oblasti.

Podílí se ale také na vývoji laserů, například kontinuálního supersonického chemického kyslík-jódového laseru (COIL) kilowattové třídy ve spolupráci s indickým Laser Science & Technology Centre, Indie a laserů založených na diodovém čerpání s vysokou opakovací frekvencí v rámci projektu HiLASE.

Sekce realizace projektu ELI Beamlines 
Sekce byla umístěna v Dolních Břežanech (Za Radnicí 835) a jejím hlavním účelem byla příprava a realizace laserového centra ELI Beamlines, které je od ledna 2023 samostatnou výzkumnou institucí nezávislou na FZÚ AVČR.

Významní pracovníci ústavu 
 Jaromír Brož
 Pavel Demo
 Pavel Holba
 Tomáš Jungwirth
 Jan Koukal
 Bohumil Kvasil
 František Laudát
 Jiří Niederle
 Čestmír Šimáně
 Antonín Šimůnek
 Bedřich Velický
 Jaroslav Šesták
 Jiří Grygar

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 

Ústavy Akademie věd České republiky
Fyzikální organizace