Johann Georg Albrechtsberger
Johann Georg Albrechtsberger (3. února 1736, Klosterneuburg, Rakousko – 7. března 1809, Vídeň) byl rakouský varhaník, hudební skladatel a pedagog.

Život 
Narodil se v obci Klosterneuburg nedaleko Vídně, Jeho otec byl sedlák a kočí. Od sedmi let byl vokalistou v místním klášteře. Hudbu studoval nejprve na gymnáziu v benediktinském klášteře v Melku, pokračoval v jezuitském semináři ve Vídni a stal se jedním z nejvýznamnějších kontrapunktistů své doby. Albrechtsbergerovými spolužáky byli mimo jiné Michael Haydn a Franz Joseph Aumann.

Po dokončení studií byl od roku 1755 nejprve varhaníkem v Raabu (dnes maďarský Györ), poté v klášteře Maria Taferl a ve své mateřském klášteře v Melku. Od roku 1768 se živil jako varhaník a varhanář ve Vídni. Od roku 1770 působil jako varhaník v katedrále svatého Štěpána a jako sbormistr v karmelitánském kostele ve vídeňské čtvrti Döbling. V roce 1772 byl jmenován dvorním varhaníkem císaře Josefa II. a v roce 1793 se v katedrále sv Štěpána stal ředitelem kůru. Tuto funkci si podržel až do své smrti v roce 1809.

Jeho pověst vynikajícího hudebního teoretika přivedla do Vídně řadu studentů, z nichž se později stali znamenití hudebníci. Byli mezi nimi např. Johann Nepomuk Hummel, Ignaz Moscheles, Antonín Vranický, Ludwig van Beethoven, Antonín Rejcha a Franz Xaver Wolfgang Mozart. V roce 1798 jej Švédská hudební akademie ve Stockholmu jmenovala svým čestným členem.

Albrechtsberger byl ženatý s Rosalií Whitovou a měl s ní 15 dětí. Pouze šest však svého otce přežilo. Zemřel ve Vídni a je pohřben na hřbitově sv. Marxe, kde je pohřben i Wolfgang Amadeus Mozart.

Dílo 
Tiskem vyšly jeho preludia, fugy a sonáty pro klavír a pro varhany a další komorní díla, celkem 27 skladeb. Většina jeho prací, zejména větší díla instrumentální a vokální, zůstala v rukopise. Uvádí se, že zkomponoval 279 chrámových skladeb, 278 skladeb pro klávesové nástroje a dalších 193 instrumentálních skladeb. Velká část těchto rukopisů je uložena v knihovně Vídeňské společnosti přátel hudby (Vienna Gesellschaft der Musikfreunde).

Teoretické práce 
Z dnešního hlediska jasou patrně nejcennějšími jeho teoretické práce.
 Sämmtliche Schriften über Generalbaß, Harmonie-Lehre, und Tonsetzkunst, Wien 1826
 Kurze Regeln des reinsten Satzes, Wien, Tobias Haslinger; dostupné zde 
 Gründliche Anweisung zur Composition, Leipzig: Johann Gottlob Immanuel Breitkopf, 1790; dostupné zde

Výběr ze skladeb 

Varhany a klavír
 8 kleine Präludien für Orgel
 5 Präludien für Orgel
 Fuge für Klavier op. 17, 5
 Präludium und Fuge für Orgel zu vier Händen

Komorní skladby a instrumentální koncerty
 Vier Concertinos für Harfe und Orchester (1772)
 Harfenkonzert C-Dur (1773)
 Drei Konzerte für Maultrommel, Mandora und Streicher, um 1765
 Streichtrios op. 9, 13
 Quartette op. 16, 4
 Duo in C-Dur für Viola und Violoncello
 Partita in C per flauto, arpa e basso
 Divertimento in D-Dur für zwei Violen und Kontrabass
 Partita in D-Dur für Flöte, Viola damore und Kontrabass

Chrámové skladby
 Messe in Es-Dur
 Missa in D (1783)
 Ave regina coelorum
 Magnificat anima mea Dominum
 Tenebrae factae sunt

Odkazy

Literatura 
 Arrey von Dommer: Albrechtsberger, Johann Georg in der Allgemeinen Deutschen Biographie (ADB), Bd. 1, S. 323324
 Ernst Paul: Johann Georg Albrechtsberger. Ein Klosterneuburger Meister der Musik und seine Schule. Jasomirgott-Verlag, Klosterneuburg 1976, .
 Alexander Weinmann: Johann Georg Albrechtsberger. Thematischer Katalog seiner weltlichen Kompositionen. Mit Benutzung von Laszlo Somfais Autographenkatalog. Krenn, Wien 1987

Externí odkazy 
 
 
 Životopis (Bachovy kantáty)
 Životopis (Katolická encyklopedie)
 Skladby k poslechu
 Výběr z díla

Klasicistní skladatelé
Skladatelé chrámové hudby
Rakouští varhaníci
Rakouští hudební skladatelé
Rakouští hudební pedagogové
Narození v roce 1736
Narození v Klosterneuburgu
Úmrtí v roce 1809
Muži
Narození 3. února
Úmrtí 7. března
Pohřbení ve Vídni
Úmrtí ve Vídni