Rajkovití
Rajkovití (Paradisaeidae) je čeleď pěvců, jejíž zástupci žijí hlavně na Nové Guineji, částečně i ve východní Austrálii. Čeleď zahrnuje 45 druhů v 17 rodech. Rajky jsou známé především díky svému pestrému opeření samců, kteří často mají extrémně prodloužené peří vyrůstající z jejich zobáků, křídel, ocasu nebo hlavy. Rajky se od sebe nicméně velmi liší tvarem a velikostí těla, zbarvením, délkou peří samců a samic, způsobem hnízdění nebo potravními návyky. Dle příbuznosti druhů jsou rajkám nejblíže lemčíci, přičemž nejpravděpodobnějšími předky těchto dvou čeledí jsou krkavcovití. Poměrně nedávný vznik čeledi rajkovitých naznačuje i v přírodě relativně častý výskyt mezidruhových kříženců. Většina druhů není ohrožená.

Výskyt 
Rajky žijí na hlavně na Nové Guineji, částečně ve východní Austrálii. Obývají tropické deštné pralesy, horské lesy a některé žijí na savanách nebo v mangrových džunglích na pobřeží. Některé druhy se vyskytují na poloostrově Cape York, na Aruských ostrovech a na Molukách.

Potrava 
Potravu rajek tvoří plody tropických stromů, pupeny, květy, listy a nektar. Tuto stravu doplňují hmyzem, některé druhy nepohrdnou ani drobnými larvami, plazy a savci. Jiné druhy mají velmi specifické požadavky a jejich potravu tvoří jen několik málo rostlin a plodů.

Rozmnožování 
Také způsob rozmnožování rajek je u různých rodů odlišný. Nejpestřeji zbarvené druhy jsou polygamní. Samec se páří s co nejvíce samicemi, o potomstvo se ale dále nestará. Samice sama staví hnízdo, inkubuje a stará se o mláďata.

Sedm monogamních druhů rajek (obě pohlaví jsou zbarvena nenápadně) staví hnízda a pečuje o mláďata společně.

Hnízda většiny druhů jsou umístěna v korunách stromů, jsou miskovitého tvaru, spletená z větviček. Hnízdo rajky velké je podobné hnízdu havrana. Jsou však i druhy hnízdící v dutinách stromů.

Pohlavní dospělost samic většiny druhů je až ve třech letech, u samců ještě později. Většinou musí pět až sedm let čekat a zdržovat se v okolí tokanišť, než začnou starším, lépe zabarveným samcům konkurovat. Snůška čítá jedno až dvě, vzácně tři vejce. Doba inkubace je 17 až 21 dní a délka odchovu mláďat pak 17 až 30 dnů. U samotářsky žijících rajek se relativně často stává, že samička připravená k hnízdění nenajde včas ve svém okolí samce stejného druhu a spáří se se samcem jiného druhu. Tok samců rajek patří k divům přírody. Samci se shromažďují na tokaništích, kde předvádějí své pěvecké a taneční dovednosti. Některé druhy dokážou vydávat velmi podivné zvuky.

Historie 
Na přelomu 19. a 20. století byly do Evropy přivezeny tisíce kožek z Nové Guiney. Peří rajek se stalo módním hitem a nezbytným doplňkem dámských klobouků. Drastický pokles zapříčinil roku 1924 vypsání zákazu lovu. Kožky rajek se k nám dostávaly bez nohou, proto si lidé dříve mysleli, že rajky nikdy nohy neměly. Říkávalo a říká se jim dodnes rajky, protože podle vzhledu peří prý pocházely z ráje.

První odchov v zajetí se podařil až v roce 1957. V současné době jsou rajky v zoologických zahradách a ptačích parcích chovány jen výjimečně. Větší kolekce jsou v několika málo zařízeních v Indonésii a Malajsii. Některé druhy se zde daří i odchovávat, nejsnáze asi rajky rodu Paradisea, které se svými potravními návyky a chováním přibližují krkavcovitým. S podobnými výsledky se můžeme setkat i u několika málo chovatelů v USA. V Evropě jsou údajně chovány tři nebo čtyři druhy rajek. Úspěšného odchovu zde však dosud nebylo dosaženo. Kromě několika soukromých chovatelů ve Švýcarsku, Francii a Španělsku.
Na našem území v bývalé ČSSR bylo možné spatřit rajku naposledy v sedmdesátých letech minulého století. Jednalo se o samečka rajky malé v pražské Zoo.

Rody, druhy a poddruhy 
 rod Astrapia
 druh rajka stužková (Astrapia mayeri)
 druh rajka strakovitá (Astrapia nigra)
 druh rajka huonská (Astrapia rothschildi)
 druh rajka překrásná (Astrapia splendidissima)
 druh rajka princeznina (Astrapia stephaniae)
 poddruh Astrapia stephaniae feminina
 poddruh Astrapia stephaniae stephaniae
 
 rod Cicinnurus
 druh rajka spiráloocasá (Cicinnurus magnificus)
 druh rajka královská (Cicinnurus regius)
 poddruh Cicinnurus regius coccineifrons
 poddruh Cicinnurus regius regius
 druh rajka holohlavá (Cicinnurus respublica)

 rod Drepanornis
 druh rajka černozobá (Drepanornis albertisi)
 poddruh Drepanornis albertisi albertisi
 poddruh Drepanornis albertisi cervinicauda
 poddruh Drepanornis albertisi geisleri

 rod Epimachus
 druh rajka světlozobá  (Epimachus bruijnii)
 druh rajka srpozobá (Epimachus fastuosus)
 druh rajka modrooká (Epimachus meyeri)
 poddruh Epimachus meyeri albicans
 poddruh Epimachus meyeri bloodi
 poddruh Epimachus meyeri meyeri

 rod Lophorina
 druh rajka nádherná (Lophorina superba)
 poddruh Lophorina superba feminina
 poddruh Lophorina superba latipennis
 poddruh Lophorina superba minor
 poddruh Lophorina superba niedda
 poddruh Lophorina superba superba

 rod Lycocorax
 druh rajka vraní (Lycocorax pyrrhopterus)
 poddruh Lycocorax pyrrhopterus morotensis
 poddruh Lycocorax pyrrhopterus obiensis
 poddruh Lycocorax pyrrhopterus pyrrhopterus

 rod Macgregoria
 druh rajka žlutolaločnatá (Macgregoria pulchra)
 poddruh Macgregoria pulchra carolinae
 poddruh Macgregoria pulchra pulchra

 rod Manucodia
 druh rajka lesklá (Manucodia atra)
 druh rajka plachá (Manucodia chalybata)
 druh rajka kadeřavá (Manucodia comrii)
 poddruh Manucodia comrii comrii
 poddruh Manucodia comrii trobriandi
 druh rajka jobienská (Manucodia jobiensis)
 druh rajka trubač (Manucodia keraudrenii)
 poddruh Manucodia keraudrenii adelberti
 poddruh Manucodia keraudrenii aruensis
 poddruh Manucodia keraudrenii diamondi
 poddruh Manucodia keraudrenii gouldii
 poddruh Manucodia keraudrenii hunsteini
 poddruh Manucodia keraudrenii jamesii
 poddruh Manucodia keraudrenii keraudrenii
 poddruh Manucodia keraudrenii neumanni
 poddruh Manucodia keraudrenii purpureoviolaceus
 
 rod Melampitta
 druh rajkovec větší (Melampitta gigantea)
 druh rajkovec menší (Melampitta lugubris)
 poddruh Melampitta lugubris longicauda
 poddruh Melampitta lugubris lugubris
 poddruh Melampitta lugubris rostrata

 rod Paradigalla
 druh rajka krátkoocasá (Paradigalla brevicauda)
 druh rajka dlouhoocasá (Paradigalla carunculata)
 poddruh Paradigalla carunculata carunculata
 poddruh Paradigalla carunculata intermedia
 
 rod Paradisaea
 druh rajka velká (Paradisaea apoda)
 druh rajka ozdobná (Paradisaea decora)
 druh rajka císařská (Paradisaea guilielmi)
 druh rajka malá (Paradisaea minor)
 poddruh Paradisaea minor finschi
 poddruh Paradisaea minor jobiensis
 poddruh Paradisaea minor minor
 druh rajka volavá (Paradisaea raggiana)
 poddruh Paradisaea raggiana augustaevictoriae
 poddruh Paradisaea raggiana granti
 poddruh Paradisaea raggiana intermedia
 poddruh Paradisaea raggiana raggiana
 druh rajka červená (Paradisaea rubra)
 druh rajka modrokřídlá (Paradisaea rudolphi)
 poddruh Paradisaea rudolphi margaritae
 poddruh Paradisaea rudolphi rudolphi

 rod Parotia
 druh rajka královnina (Parotia carolae)
 poddruh Rajka šestirunná (Parotia carolae berlepschi Kleinschmidt)
 poddruh Parotia carolae carolae
 poddruh Parotia carolae chalcothorax
 poddruh Parotia carolae chrysenia
 poddruh Parotia carolae clelandiae
 poddruh Parotia carolae meeki
 druh rajka papuánská (Parotie lawesii)
 poddruh Parotia lawesii helenae
 druh rajka šestiperá (Parotia sefilata)
 druh rajka adelbertská (Parotia wahnesi)

 rod Pteridophora
 druh rajka dlouhoperá (Pteridophora alberti)
 poddruh Pteridophora alberti alberti
 poddruh Pteridophora alberti buergersi

 rod Ptiloris
 druh rajka štítnatá (Ptiloris magnificus)
 poddruh Ptiloris magnificus alberti
 poddruh Ptiloris magnificus intercedens
 poddruh Ptiloris magnificus magnificus
 druh rajka skvostná (Ptiloris paradiseus)
 druh rajka queenslandská (Ptiloris victoriae)

 rod Seleucidis
 druh rajka dvanáctiperá (Seleucidis melanoleucus)
 poddruh Seleucidis melanoleucus auripennis
 poddruh Seleucidis melanoleucus melanoleucus
 
 rod Semioptera
 druh rajka vlajková (Semioptera wallacii)
 poddruh Semioptera wallacii halmaherae
 poddruh Semioptera wallacii wallacii

Reference

Externí odkazy 
 
 

 
Zpěvní
Čeledi ptáků