Kartografické dílo
Kartografické dílo je souhrnné označení pro mapy a mapám příbuzná zobrazení.
Základní dělení kartografických děl:
 díla rovinná (mapy)
 díla prostorová (glóby)

Mapy a mapová díla 
Mapa je zmenšený generalizovaný konvenční obraz Země, nebeských těles, kosmu či jejich částí, převedený do roviny pomocí matematicky definovaných vztahů (kartografickým zobrazením), ukazující podle zvolených hledisek polohu, stav a vztahy přírodních, socioekonomických a technických objektů a jevů. (ČSN 730402 /národní definice/)

Dělení map 
Mapy dělíme podle:

1. Podle měřítka:
 mapy velkých měřítek
 mapy středních měřítek
 mapy malých měřítek

2. Podle obsahu:
 mapy se všeobecným obsahem
 topografické – do měřítka cca 1 : 1 000 000, velmi podrobné, malý (zanedbatelný) vliv zkreslení
 obecně zeměpisné (všeobecně geografické) – vysoká míra generalizace, velký vliv zkreslení
 tematické
 fyzickogeografické – geologické, geomorfologické, hydrologické, klimatické, půdní…
 socioekonomické – dopravy, průmyslu, zemědělství, obyvatelstva, politické, administrativní…
 další – životního prostředí…
3. Podle účelu:
 mapy pro národní hospodářství (státní mapová díla)
 pro výuku (atlasové, nástěnné, příruční)
 vojenské
 pro vědu, kulturu a osvětu (mapy dopravy, geologické mapy…)
 mapy pro orientaci a sport (turistické, cyklistické, automapy, plány měst…)
 pro propagační účely (reklamní)
4. Podle zobrazeného území:
 mapy Země – planisféry, hemisféry, mapy kontinentů…
 mapy mimozemských těles – Měsíce, planet a měsíců,
 mapy hvězdné (mapy hvězdné oblohy),
 mapy neexistujících území (Středozemě…)
5. Podle počtu mapových listů:
 Samostatná mapa
 Mapové dílo (soubor map vyhotovený a uspořádaný podle jednotné koncepce, který pokrývá určité území a má jednotné měřítko, jednotný rozměr mapových listů a území pokrývá souvisle)
 Mapový soubor (soubor map vyhotovený a uspořádaný podle jednotné koncepce, který pokrývá určité území (není nutné stejné měřítko u všech map ani souvislé pokrytí území)
 Atlas (systematicky uspořádané soubory map zpracované jako celek podle jednotného řídícího záměru)
6. Podle formy záznamu:
 analogové mapy
 fotomapy (získané úpravou leteckých snímků nebo metodami DPZ)
 reliéfní mapy (plastické mapy)
 tyflomapy (mapy pro nevidomé a slabozraké)
 digitální mapy
 (mentální mapy)
7. Podle způsobu vzniku:
 Původní (vznik na základě přímého mapování)
 Odvozené (zpracované z podkladů existujících map)
8. Podle časového hlediska:
 statické (zobrazují předměty a jevy k určitému datu)
 dynamické (zachycují vývoj v čase, v časové řadě)
 prognostické (odhadují vývoj jevu v budoucnosti)
Další:
 panoramatické mapy (v perspektivním, axonometrickém nebo jiném zobrazení poskytující panoramatický pohled na zobrazované území; aby se panoramatický obraz mohl považovat za mapu, musí obsahovat mapové znaky, např. turisticky zajímavých objektů)
 blokdiagram

Mapa a plán 
Plán je zmenšený pravoúhlý průmět malé části zemského povrchu a s ním spojených objektů do roviny. Nepočítá se zakřivením Země, neobsahuje zpravidla výškopis a polohopis se omezuje na obrysové čáry zájmových objektů. Plány bývají vyhotoveny ve velkém měřítku. Vzdálenosti na zemském povrchu můžeme sice považovat za vodorovné do velikosti území cca 700 km2, bohužel toto neplatí pro výšky.

Glóby 
Glóbus (lat. globus, koule) je v kartografii obvykle otáčivý model naší planety (terestrický glóbus), Měsíce nebo i jiné planety. Poměr mezi poloměrem glóbu a poloměrem referenční koule se nazývá číselné měřítko glóbu. Může však také představovat pohled na hvězdnou oblohu jako na kouli viděnou zvenčí (nebeský glóbus).

Reference 

Kartografie