Nejvyšší číšník
Nejvyšší číšník (latinsky summus pincerna, německy Oberst–Mundschenk, starým pravopisem Obrist-Mundschenk), zpočátku jen číšník (pincerna, pocillator, buticularius, scenco, schenk) patřil k dvorským úřadům (dignitates), které původně měly zabezpečovat hospodářství a chod domácnosti i dvora panovníka. Dalšími dvorskými úřady byl komorník (camerarius), správce knížecích stájí – maršálek (marschalcus, agazo), stolník (dapifer) a mečník (ensifer). Tradici úřadu lze vystopovat na merovejských a karolinských královských dvorech. 

V Čechách je doložen v polovině 12. století. Ve Svaté říši římské měl hodnost arcičíšníka (německy Erz-Mundschenk, latinsky Archipincerna) český král.

České království 
V Českém knížectví se číšník připomíná od poloviny 12. století (1147) za vlády Vladislava II. (vládl 1140–1172, králem od roku 1158). Původně šlo o péči o vinné sklepy, dozor nad zásobováním dvora nápoji (vínem) a přímou (čestnou) obsluhu knížete (krále) u stolu, později o čestnou hodnost dvorského ceremoniálu. Úřad vykonávali příslušníci rodu Bavorů, Hroznatovců, Vítkovců, Divišoviců, Buziců, Markvarticů. U dvorských úřadů se projevovala tendence k dědičnosti, číšník byl od roku 1337 dědičný v rodě Vartemberků, od 16. listopadu 1627 Slavatů z Chlumu a Košumberka a konečně po jejich vymření od 25. dubna 1716 Czerninů z Chudenic. Po Bílé hoře, pakliže král sídlil v Čechách, byly obvykle úřady královského českého dvora vykonávány už jen při korunovacích.

Nejvyššímu číšníkovi byl podřízen podčíšník neboli podčeší (subpincerna), který přímo obsluhoval při stolování. Během korunovačního obřadu v katedrále nejvyšší číšník nesl pozlacený soudek červeného vína jako připomínku eucharistické oběti, zatímco jeho příručí postříbřený soudek bílého vína. Soudky pak byly položeny na bíle prostřený stolek v presbytáři. Na korunovační hostině nejvyšší číšník podával králi číši, zatímco podčíšník mu víno naléval z konvice.

Seznam nejvyšších číšníků Českého království 
 1147 Budislav
 1160–1165 Vecel
 1169–1170 Zdeslav
 1175–1177 Dluhomil
 1177 Štěpán
 1180 Hroznata
 1183 Mutina
 1184 Konrád
 1187 Sezima
 1194 Arnošt
 1207 Bohuta
 1220–1225 Martin
 1232–1238 Zbraslav
 1238–1239 Bavor I. ze Strakonic († 1260)
 1239–1248 Jaroš ze Slivna a Poděhus 
 1251 Bavor
 1253 Čéč († 1270)
 1256 Diviš
 1262 Domaslav
 1251–1267 Oldřich Zajíc
 1268–1270 Havel II. z Lemberka
 1270–1277 Volkmar z Třebonína
 1283 Beneš z Vartenberka († asi 1294)
 1284–1285 Jaroslav ze Šternberka 
 1285 Zdeslav III. ze Šternberka
 1289 Jan z Michalovic (po 1260 – 1306) 
 1308–1310 (?) Jan z Vartenberka († 5. 1. 1316)
 1318–1332 Beneš z Vartenberka († 1332)

Dědičně v rukou Vartenberků 
 1337–1364 Vaněk z Vartenberka († asi 1364) 
 1365–1382 (?) Jan Děčínský z Vartenberka († asi 1383)
 před 1404–1405 Jan Veselský z Vartenberka
 1408–1414 nebo 1425 Čeněk z Vartenberka († 17. 9. 1425 Veliš u Jičína)
 1425 (?) –1433 (?) Jan Chudoba z Ralska
 1433 (?) –1436 Zikmund Děčínský z Vartenberka
 1454 (?) –1463 Jan z Vartenberka
 1463–1487 (?) Beneš z Vartenberka a Zákup
 1487–1506 Zikmund z Vartenberka
 1518–1537 Kryštof Děčínský z Vartenberka
 1537–1541 Prokop z Vartenberka
 1589–1604 Jindřich mladší z Vartenberka
 1604–1608 Zikmund z Vartenberka
 1608–1617 Jan z Vartenberka na Novém zámku a Kamenici, úřad zastával v roce 1611 v době korunovace Matyáše Habsburského na českého krále, kdy v průvodu přinášel zlatý soudek, i v roce 1616 v době korunovace Anny Tyrolské na českou královnu
 1617–1622 Jan Jiří z Vartenberka
 1625 Ota Jindřich z Vartenberka

Dědičně v rukou Slavatů 
 1627 (16. 12.) – 1652 (19. 1.) Vilém Slavata z Chlumu a Košumberka (1. 12. 1572 Čestín – 19. 1. 1652 Vídeň)
 1652 (19. 1.) – 1657 (2. 7.) Adam Pavel Slavata (13. 6. 1604 – 2. 7. 1657 Nová Bystřice)
 1657 (2. 7.) – 1673 (2. 4.) Ferdinand Vilém Slavata (1. 9. 1630 – 2. 4. 1673)
 1673 (2. 4.) – 1689 (1. 7.) Jan Jiří Jáchym Slavata (1638 – 1. 7. 1689 Velvary)
 1689 (1. 7.) – 1691 (26. 1.) František Leopold Vilém Slavata (1639 – 26. 1. 1691 Jindřichův Hradec)
 (1691–1712 Jan Karel Jáchym Slavata (1641 – 21. 7. 1712 Řím))
 1712–1716 neobsazen

Dědičně v rukou Czerninů z Chudenic 
 1716–1733 František Josef Czernin z Chudenic (5. 3. 1696 – 6. 3. 1733 Vídeň), diplom císaře Karla VI. byl vydán ve Vídni 25. dubna 1716, v letech 1721–1733 zastával úřad nejvyššího dvorského sudího
 protože byl také zemským úředníkem, při korunovaci Karla VI. a Alžběty Kristýny v roce 1723 ho jako nejvyššího číšníka zastupoval Děpolt Czernin z Chudenic (asi 1680–1755) z chudenické větve
 1733–1777 Prokop Vojtěch Czernin z Chudenic (23. 2. nebo 23. 3. 1726/1729 Praha – 30. 1. 1777 Praha)
 úřad zastával při korunovaci Marie Terezie v roce 1743
 1777–1845 Jan Rudolf Czernin z Chudenic (9. 6. 1757 Vídeň – 23. 4. 1845 Vídeň)
 v roce 1791 při korunovaci Leopolda II.
 v letech 1824–1843 zastával úřad nejvyššího císařského komorníka, proto ho při korunovaci Ferdinanda V. Dobrotivého v roce 1836 zastupoval při nesení pozlaceného soudku v katedrále dědičný pokladník kníže Lobkowicz. Na korunovační hostině císaři naléval jako zástupce Jana Rudolfa Evžen hrabě Czernin (1796–1868).
 1845–1868 Evžen I. Karel Czernin z Chudenic (4. 11. 1796 Vídeň – 11. 7. 1868 zámek Petrohrad), v roce 1836 při korunovaci Ferdinanda I. Dobrotivého zastupoval otce
 1868–1908 Jaromír Czernin z Chudenic (13. 3. 1818 Vídeň – 26. 11. 1908 Petrohrad)
 1908–1918 Evžen II. Jaromír Czernin z Chudenic (13. 2. 1851 Vídeň-Josefstadt – 5. 11. 1925 Petrohrad)

Seznam podčíšníků Českého království 
 1185 Diviš
 1194–1195 Jaroš
 1211 Paulík
 1222 Holach
 1227 Albert
 1232 Beneda
 1232–1234 Jiljí čili Idík
 1233–1234 Sezima
 1251 Bedřich
 1251–1252 Oldřich Zajíc
 1232–1238 Zbraslav z Miletína
 1251–1267 Oldřich Zajíc z Valdeka
 1261–1277 Oneš z Onšova
 1264 Bedřich
 1268 Protiven
 1308 Albera
 –
 1483 Jindřich z Tandorfa

Seznam nejvyšších číšníků Moravského markrabství 
 1203–1213 Sulislav
 1226 Vilém
 1228 Miroslav
 1233–1237 Lupold
 1239–1245 Vilém
 1240–1249 Lupold
 1253 Volfram
 1256 Diviš
 1262–1267 Oneš
 1268–1272 Nezamysl
 1284 Jaroslav ze Šternberka
 1303 Protiva z Dúbravice
 1327 Oldřich z Kesinku
 1334 Oldřich z Kesinku
 1381–1382 Čeněk z Rovečné
 1384–1385 Heník z Valdštejna
 1481 Václav z Boskovic

Seznam podčíšníků Moravského markrabství 
 1203 Petr
 1222–1224 Svatoslav
 1226 Milič
 1232 Idík I. ze Švábenic († 1268)
 1233–1234 Sezima
 1234 Idík

Seznam dědičných číšníků ve Svaté říši římské 
Český král jako arcičíšník propůjčil úřad dědičného říšského číšníka hrabatům Schenkům z Limpurgu (Schenken von Limpurg) a od roku 1714 hrabatům z Althannu.

 1714 (19. 6.) – 1722 Michael Jan III. z Althannu (8. 10. 1679 Jaroslavice – 26. 3. 1722 Vídeň)

Rakouské země

Horní Rakousy 
V roce 1848 zastával úřad rod hrabat z Barthů z Barthenheimu.

Dolní Rakousy 
V roce 1848 zastával úřad rod hrabat z Hardeggu.

 ?–? (určitě 1811) Jan Ferdinand Hardegg (18. 4 1773 – 2. 5 1818), syn Jana Františka

Štýrsko 
V roce 1848 zastával dědičný úřad rod hrabat z Stubenbergu.

?–? Rudolf ze Stubenbergu (1588–1620), úřad zastával v roce 1616 v době korunovace Anny Tyrolské na českou královnu

Korutany 
Úřad dědičných číšníků (Oberst-Erblandmundschenk in Kärnten) v Korutanském vévodství zastával šlechtický rod Dietrichsteinů. Jako dědičné léno ho drželi i v roce 1848.
 ?–1698 Ferdinand Josef z Ditrichštejna (25. 9. 1636 – 28. 11. 1698 Vídeň)
 1698–1708 Leopold Ignác z Ditrichštejna (16. 8. 1660 Eggenberg – 13. 7. 1708 Mikulov) 
 1708–1738 Walter Xaver z Ditrichštejna (18. 9. 1664 Brno – 3. 11. 1738 Mikulov)
 1738–1784 Karel Maxmilián z Ditrichštejna (28. 4. 1702 Brno – 24. 10. 1784 Mikulov)
 ?
 ?–1825 Josef Karel z Ditrichštejna (19. 10. 1763 Vídeň – 17. 9. 1825 Vídeň)

Kraňsko 
V roce 1622 získali úřad nejvyššího číšníka v Kraňsku Eggenbergové. Po rodině Eggenbergů v roce 1719 převzali dědičnou hodnost Cobenzlové.
V roce 1848 zastával úřad rod hrabat Coronini z Cronbergu.

 1622–1634 Jan Oldřich z Eggenbergu (1568 Štýrský Hradec – 18. 10. 1634 Lublaň)
 1634–1649 Jan Antonín I. z Eggenbergu (5. 2. 1610 Vídeň – 12. 2. 1649 Lublaň)
 ...
 –1713 Jan Seyfried z Eggenbergu (13. 8. 1644 – 5. 11. 1713 Štýrský Hradec)
 1713–1716 Jan Antonín II. z Eggenbergu (1669–1716)
 1716–1717 Jan Kristián II. z Eggenbergu (1704–1717)
 ...
 1719–1742 (30. 4.) Jan Kašpar II. Cobenzl (30. 5. 1664, Wippach, dnes Vipava, Slovinsko – 30. 4. 1742, Vídeň)

Gorice a Gradiška 
V roce 1848 nebyl úřad v tomto hrabství obsazen.

Tyrolsko 
V roce 1848 zastával úřad rod hrabat ze Spauru.

Salcbursko 
V roce 1848 zastával úřad rod hrabat z Küenburgu.

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura

Související články 
 Dvorský úřad
 Zemský úřad
 Nejvyšší stolník

Externí odkazy 
 Nejvyšší číšník Království českého v rodě pánů z Vartenberka

Dějiny správy v Česku
Zaniklé úřady
!