Gradec (Záhřeb)
Gradec, Gornji Grad (Horní město) nebo Grič je název historické části města Záhřeb na svahu pohoří Medvednica, z níž po spojení s Kaptolem vznikl dnešní Záhřeb.

Od roku 2008 je v této části města zakázána silniční doprava a čtvrť je tak pěší zónou.

Historie 
V roce 1242 vydal Béla IV. Zlatou bulu, ve které město prohlásil za „svobodné a královské město na kopci Gradec záhřebském“. V letech 1242 až 1266 bylo město opevněno hradbami a věžemi. Dodnes se zachoval jeho původní tvar a uspořádání ulic. Gradec byl spojen s Kaptolem 7. září 1850, čímž začala moderní historie města Záhřeb. Podle správního dělení Gradec od roku 1999 patří do čtvrti Gornji grad - Medveščak.

Obyvatelstvo 
Podle sčítání lidu v roce 2001 zde žilo 3120 obyvatel. S obyvateli blízké části „August Cesarec“ (Tkalčićova ulice, východní hranice starého města) žije v Horním městě celkem 4711 lidí.

Ulice 

Dochovaly se středověké názvy některých Gradeckých ulic, dnes jsou tyto ulice přejmenovány.

Městské brány 
Město mělo pět nebo šest bran, tři velké a dvě (tři) vedlejší.

Velké brány 
 Mesnička vrata (západ)
 Nova vrata (později Opatička, sever)
 Kamenita vrata (východ)

Malé brány 
 Poljska vrata (u věže Lotrščak, jih)
 Surove dverce (východ)
 Měla Mesnička vrata (západ)

Velké brány (Kamenita, Nova i Mesnička) byly čtyřúhelníkové věže, přes které se vcházelo do města. Malé brány byly jednoduché a mohly jimi procházet pouze chodci. Klíče od bran uchovávali měšťané bydlící v jejich blízkosti. Před zavíráním vrat zvonil čtvrt hodiny v městské zvonici zvon Lotrščak, upozorňující měšťany, kteří se zdrželi za městskými hradbami, aby se ihned vrátili domů. Ze všech městských bran se dodnes dochovala jen Kamenita vrata.

Historické památky a kultura 
Centrem Gradecu je Markovo náměstí (Markov trg), jemuž dominuje kostel sv. Marka postavený v 13. století v románském slohu, v druhé polovině 14. století přestavěný a dostavěný v letech 1876-1882. Byl obnoven v neogotickém stylu po zemětřesení v roce 1880.

Na náměstí se také nachází:
 Banski dvori – sídlo Vlády Chorvatské republiky
 Sídlo Chorvatského parlamentu (Hrvatski sabor)

Další kulturně-historické památky:

 Věž Lotrščak
 Starý městský sněm
 Řeckokatolická konkatedrála sv. Cyrila a Metoděje
 Kostel Sv. Kateřiny (1620-31)
 Jezuitský klášter (dnes Galerie Klovićevi dvori)
 Jezuitská akademie
 Palác Zrinských (17. století)
 Klášter klarisek (1647-50, dnes městské muzeum)
 Barokní palác Vojković-Oršić-Rauch (18. století, dnes historické muzeum)
 Palác Pejačević (1797, později divadlo, dnes přírodovědné muzeum)
 Stará radnice, dnes sídlo městského zastupitelstva
 Paláce Dverce, Paravić, Magdalenić-Drašković, Walter, Amadé, Ratkaj a další
 Popov toranj (1247, od roku 1903 hvězdárna) – věž, v níž se v případě nebezpečí ukrývalo duchovenstvo z Kaptolu

Muzea 
 Muzeum města Záhřeb
 Chorvatské přírodovědné muzeum
 Chorvatské historické muzeum
 Muzeum naivního umění
 Muzeum ukončených vztahů
 Muzeum Marton

Galerie 
 Galerie Klovićevi dvori
 Galerie Kula Lotrščak
 Ateliér Meštrović
 Galerie Gradec
 Galerie Laval Nugent

Galerie obrázků

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

Geografie Záhřebu