Constantin von Wurzbach
Constantin Ritter von Wurzbach-Tannenberg (11. dubna 1818 Lublaň – 18. srpna 1893 Berchtesgaden) byl rakouský bibliograf, lexikograf a spisovatel.

Studoval ve Štýrské Hradci, v roce 1837 vstoupil do rakouské armády, později v aktivní službě získal titul doktora filosofie na univerzitě ve Lvově. Živil se do roku 1848 jako novinář, později jako bibliotekář v knihovně ministerstva vnitra ve Vídni.

Jeho životním dílem byl Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich. Za své dílo byl vyznamenán rytířským křížem Řádu Františka Josefa a Řád železné koruny III. třídy (na základě tohoto řádu povýšen na šlechtický stupeň rytíře).

Život 
Narodil jako Eduard Konstantin Michael (jako hlavní jméno užíval Constantin, případně i ve tvaru Constant), jeho otec byl Dr. iur. Maximilian Wurzbach, který byl roku 1854 povýše do šlechtického stavu s predikátem von Tannenberg (Constantin byl později na základě udělení Řádu železné koruny povýšen do rytířského stupně šlechtictví). V roce 1835 zahájil studia práv ve univerzitě ve Štýrském Hradci, ale studia zanechal po čtyřech semestrech a roku 1837 vstoupil do armády k pěchotě. S armádou se dostal do Lvova, kde byl v roce 1841 na tamější univerzitě promován na doktora (jako vůbec první rakouský voják v činné službě). Poté vystoupil z armády a působil jako skriptor univerzitní knihovny.

V roce 1843 oženil s Antonií Hinzinger. V roce 1847 pracoval u lvovských novin (Lemberger Zeitung) a roku 1848 působil jako politický novinář. Ku konci roku vstoupil nejprve do dvorní knihovny, poté byl ustanoven jako archivář ministerstva vnitra a konečně do administrativní knihovny tohoto ministerstva, kde zůstal až do roku 1874.

Dílo 
 Die Volkslieder der Polen und Ruthenen. Wien 1846
 Parallelen. Wiegand, Leipzig 1849
 Die Sprichwörter der Polen historisch erläutert. 2. vydání, Wien 1852
 Die Kirchen der Stadt Krakau. Wien 1853
 Der Page des Kaisers : ein Gedicht von der Treue. Düsseldorf : Arnz, 1854. digitalizovaná kopie
 Bibliographisch-statistische Übersicht der Litteratur des österreichischen Kaiserstaats. 3 díly, Wien 1853–1856
 Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich. 60 svazků, Wien 1856–1891
 Das Schillerbuch. Wien 1859
 Joseph Haydn und sein Bruder Michael. Wien 1862
 Historische Wörter, Sprichwörter und Redensarten. Prag 1863
 Glimpf und Schimpf in Spruch und Wort. Wien 1864
 Mozartbuch. Wien 1868
 Franz Grillparzer. Wien 1871
 Zur Salzburger Biographik. 1872
 Ein Madonnenmaler unsrer Zeit: E. Steinle. Wien 1879

Externí odkazy 
 
 
 

Muži
Rakouští spisovatelé
Bibliografové
Nositelé Řádu železné koruny
Nositelé Řádu Františka Josefa
Narození 11. dubna
Narození v roce 1818
Narození v Lublani
Úmrtí 18. srpna
Úmrtí v roce 1893
Úmrtí v Berchtesgadenu