Vědecký podvod
Vědecké pochybení či vědecký podvod je porušení pravidel vědecké práce nebo etického jednání při provádění nebo publikování vědeckého výzkumu.

Existují tři hlavní formy vědeckého podvodu:
 Fabrikace: vymýšlení výsledků výzkumu.
 Falzifikace: úmyslné pozměňování výsledků výzkumu (např. manipulací s materiály a přístroji, selektivním výběrem vstupních dat pro analýzu – viz p-hacking).
 Plagiátorství: přebírání výsledků cizí vědecké práce bez správného citování.

Dále sem patří:
 Ghostwriting: případ, kdy hlavní podíl na výzkumu má někdo jiný než jmenovaný autor (autoři); někdy se tak děje s cílem zamaskovat příspěvky autorů, kteří jsou ve střetu zájmů.

Příklady 
Konkrétními příklady jsou např.

 Piltdownský člověk
 Resveratrol
 Climategate

Někdy se těžko odlišuje podvod od omylu, jako například v případě tradovaného množství železa ve špenátu.

Příčiny 
Vliv na zrod vědeckých podvodů má i tlak institucí na výsledky výzkumu ("publikuj, nebo zhyň").

Odkazy

Reference

Související články 
 Replikační krize
 Vědecký mýtus
 Akademický podvod
 Vědecká metoda
 Očkování a autismus
 Junk science

Externí odkazy 
 

 
Vědecké skandály
Podvody