Josef Unger
Josef Unger (* 11. září 1944 Brno) je český archeolog, sociokulturní antropolog a kastelolog, profesor Ústavu antropologie Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity v Brně. Specializuje se na život a sídla moravské šlechty, sakrální architekturu a pohřební ritus v období vrcholného a pozdního středověku.

Kariéra 
V roce 1961 maturoval na Jedenáctileté střední škole na třídě Kpt. Jaroše v Brně, jeho vztah k archeologii se však probouzel již v dětství exkurzemi do Moravského zemského muzea a návštěvou archeologického výzkumu velkomoravského hradiska v Mikulčicích u Hodonína, který prováděl známý archeolog Josef Poulík. V roce 1966 absolvoval studium prehistorie na Filozofické fakultě tehdejší Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Brně a získal titul prom. hist. V roce 1969 získal doktorát obhájením práce Moravská drobná středověká opevnění v období vrcholného feudalismu na katedře prehistorie brněnské univerzity. Kandidátskou disertaci Vývoj osídlení na soutoku Jihlavy a Svratky ve 13. – 15. stol. obhájil roku 1981 na půdě Archeologického ústavu Československé akademie věd v Brně. Jeho školitelem byl právě Josef Poulík. V roce 1999 si dále zvýšil akademickou kvalifikaci obhájením habilitační práce Hrad Lelekovice ve 14. století. V roce 2004 pak byl Josef Unger jmenován profesorem v oboru antropologie.

Po ukončení studií v roce 1966 nastoupil jako samostatný odborný pracovník – archeolog do Regionálního muzea v Mikulově. Zde se podílel na budování archeologické sbírky, tvorbě expozic i výstav a popularizační činnosti. Prováděl také četné záchranné archeologické výzkumy. Jeho územní působnost zahrnovala celý tehdejší okres Břeclav. V roce 1983 byl přijat do Archeologického ústavu ČSAV v Brně jako vědecký pracovník. Náplní jeho činnosti zde bylo mimo vlastního bádání a přednášek pro odbornou i laickou veřejnost posuzování diplomových a doktorských prací z oboru archeologie. V letech 1993–1996 působil Josef Unger jako vědecký pracovník v Ústavu archeologické památkové péče v Brně. Zde se opět zabýval především záchrannými archeologickými výzkumy na ohrožených lokalitách. V roce 1996 pak nastoupil na Ústav antropologie Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity, kde působí i v současné době. Mimo svůj mateřský ústav pravidelně přednáší i na Slezské univerzitě v Opavě a na půdě Univerzity Palackého v Olomouci.

Nejvýznamnější objevy 
Z mnoha archeologických výzkumů, jež Josef Unger od poloviny 60. let 20. století provedl, se některé vymykaly svým rozsahem. V letech 1970–1972 vedl výzkum na zaniklé středověké vsi Narvice (okres Brno-venkov) v trati Klášterka u Pohořelic, který odhalil základy románského kostela z poloviny 13. století s přilehlým hřbitovem. V letech 1973–1978 prováděl spolu se Zdeňkem Měřínským výzkum další zaniklé středověké vesnice Koválov u Žabčic. Na této lokalitě byly prozkoumány nejen základy kostela, ale také zbytky hrádku majitelů vsi, jenž existoval od poloviny 13. do počátku 15. století. V osmdesátých letech se badatelské úsilí Josefa Ungera soustředilo na zaniklý hrad Lelekovice u Brna, který byl zkoumán v letech 1984–1990. Během výzkumu se podařilo odhalit prakticky celé hradní jádro, což umožnilo lelekovický hrad přiřadit k tzv. hradům s plášťovou zdí. V letech 1991–1992 vedl Josef Unger spolu s Rudolfem Procházkou výzkum katedrály sv. Petra a Pavla na Petrově v Brně, jímž byly mj. odhaleny základy starší románské baziliky. Od roku 2000 vedl i školní archeologicko-antropologický výzkum v Divákách, který probíhá až do současnosti. Předmětem výzkumu je tamní rozsáhlé pohřebiště z doby Velké Moravy a mladší doby hradištní. V letech 2002–2004 byl opět zkoumán hrad v Lelekovicích, tentokrát jeho jižní předhradí. Výzkum zde odkryl základy honosného kamenného sídla z 2. poloviny 15. století, jež sloužilo jako tvrz či fara. Zatím poslední víceletý výzkum Josefa Ungera přinesl objev dosud neznámé románské rotundy v Tasově u Velkého Meziříčí.

Z dalších lokalit zkoumaných Josefem Ungerem lze uvést zaniklé středověké vsi Topolany u Vranovic, Bořanovice u Přibic, hrádek typu motte v Popicích, zaniklý hrad Boleradice, kláštery Rosa coeli v Dolních Kounicích, Porta coeli v Předklášteří u Tišnova, Louka u Znojma, Fons Beatae Mariae Virginis ve Žďáru nad Sázavou, románsko-gotický kostel sv. Linharta v zatopeném Mušově (archeologický výzkum zjistil, že kostel je mnohem starší a vzácnější, než se původně myslelo, a proto byl zachován), základy zříceného gotického kostela sv. Václava v Hustopečích, gotický kostel sv. Jakuba Staršího v Pohořelicích, gotický kostel sv. Markéty v Loděnici, kostel sv. Petra a Pavla v Podivíně, unikátní opevněný kostel sv. Jana Křtitele v Kurdějově, románský kostel sv. Jiljí v Brně-Komárově, kostel na zaniklé středověké vsi Divice u Brumovic, Starou synagogu ve Velkém Meziříčí, velkomoravské pohřebiště v Morkůvkách, známou mohylu Žuráň z doby stěhování národů a mnohé další.

Dílo 
 Pomoc dobrovolných spolupracovníků archeologickému oddělení Regionálního muzea v Mikulově v letech 1967–1973. Mikulov 1974
 Pohořelice-Klášterka: pravěké sídliště, slovanská osada a zaniklá středověká ves. Praha 1980
 Hrádky a tvrze na Moravě. Brno 1981 (et Vladimír Nekuda)
 Středověké votivní předměty z Mušova. Mikulov 1984
 Hrady na Pavlovských vrších (archeologické nálezy). Mikulov 1985
 Přírůstky archeologického pracoviště regionálního muzea v Mikulově v letech 1974–1983. Mikulov 1985
 Zaniklá ves Koválov u Žabčic: archeologické nálezy. Mikulov 1987 (et Zdeněk Měřínský)
 Dobytí hradu Lelekovice. Břeclav 1994 (et Milan Šimek, Zdeněk Rozkopal)
 Koválov: šlechtické sídlo z 13. století na jižní Moravě. Brno 1994
 Hustopeče: farní kostel sv. Václava a sv. Anežky České. Velehrad 1998 (et Pavla Vieweghová, Vladimír Hyhlík)
 Život na lelekovickém hradě ve 14. století: antropologická sociokulturní studie. Brno 1999
 Pohřební ritus a zacházení s těly zemřelých v českých zemích (s analogiemi i jinde v Evropě) v 1.-16. století. Brno 2002
 Pálavské kostely. Klentnice 2006 (et Jan Press, Aleš Filip, Karel Janoušek ad.)
 Pohřební ritus 1. až 20. století v Evropě z antropologicko-archeologické perspektivy. Brno 2006
 Archeologie církevních památek na Moravě a ve Slezsku. Opava 2008
 Archeologie středověku: odraz života lidí v archeologických pramenech. Hradec Králové: Gaudeamus 2008
 Religious Architecture in the Czech Republic in the Light of Geophysical Prospection and Archaeological Excavation. Oxford 2010 (et Vladimír Hašek)
 Člověk ve středověku: svědectví archeologických pramenů. Hradec Králové 2012.

Bibliografie prací Josefa Ungera evidovaná odborným časopisem Archeologické rozhledy čítala k 1. 1. 2014 celkem 307 položek zahrnujících monografie a odborné články ve vědeckých časopisech a sbornících. Josef Unger je dále autorem či spoluautorem 171 zpráv o výzkumech, 191 zpráv v časopisech a denním tisku a 156 recenzí.

Reference

Externí odkazy 
 

Čeští archeologové
Čeští profesoři
Pedagogové na Přírodovědecké fakultě Masarykovy univerzity
Čeští kastelologové
Absolventi Filozofické fakulty Masarykovy univerzity
Muzeologové
Čeští antropologové
Pedagogové na Filozofické fakultě Univerzity Palackého
Pedagogové na Slezské univerzitě v Opavě
Čeští spisovatelé vědecké literatury
Popularizátoři vědy
Spisovatelé píšící česky
Narození v roce 1944
Narození 11. září
Narození v Brně
Žijící lidé
Muži
Archeologové 20. století
Archeologové 21. století