Josef Bělohlav (kartograf)
Josef Bělohlav, (6. března 1882 Bavorov – 25. březen 1935 Praha) byl český geograf, kartograf a nakladatel.

Život

Osobní život 
Vystudoval gymnázium v Písku a poté geografii na filozofické fakultě pražské univerzity. Doktorem filozofie se stal v roce 1906 obhájením práce o historickém vývoji řeky Otavy. Poté působil jako asistent na geografickém ústavu UK, kde se specializoval na meteorologii a hydrografii.

Byl ženat s Annou Chválovskou (*1879). Později byla jeho manželkou, spoluautorkou a nakladatelkou Irena Bělohlavová (+16.1.1951 v Praze). Manželství zůstalo pravděpodobně bezdětné.

Nakladatel 
Josef Bělohlav započal vydávání rozsáhlých geografických projektů, jejichž vydávání přerušila první světová válka. Jednalo se zejména o Podrobné mapy zemí Koruny české, Systematické monografie a Vlastivědný sborník.
Pouze zahájena byla edice Světové monografie v obrazích (Pompeje) a Knihovna vlastivědného sborníku (Šumava).

Část jeho díla vydala jako nakladatelka manželka Irena Bělohlavová.

Kartograf 
Stěžejním kartografickým dílem Josefa Bělohlava jsou barevné vrstevnicové Podrobné mapy zemí Koruny české a mapy vzdáleností všech míst při silnici ležících v měřítku

Dílo

Podrobné mapy zemí koruny České 
 Podrobné mapy zemí koruny České v měřítku 1:75.000 a mapy vzdáleností všech míst při silnici ležících (vydal František Topič, Praha, v letech 1909–1914, celkem v 53 sešitech, včetně statisticko-historického průvodce)

Každý z vydaných sešitů obsahoval mapu 1:75 000, která byla vytištěna na samostatném listu, mapu vzdáleností mezi sídly v km a textovou část, která obsahovala statisticko-historickou část od Karla Kučery a rejstřík.
Vydávání map, které počítalo celkem se 156 sešity, nebylo dokončeno. Další vydávání znemožnila první světová válka.

Systematické monografie a Vlastivědný sborník 
V těchto dvou edicích bylo vydáno:
 roč. I: Turnov, Mnichovo Hradiště, Baška (Chorvatsko), Soběslav, Jičín, Třeboň. Náchod, České Budějovice, Hluboká, Rovensko; roč. II: Sobotka, Bechyně, Písek, Klatovy, Tábor, Domažlice, Plzeň, Železná Ruda, Velké Meziřící, Jílové u Prahy, Luhačovice, Železný Brod, Moravská Ostrava, Třebechovice; roč. III: Benešov a Konopiště, Hradec Králové, Kostelec nad Orlicí, Královská Praha, Kroměříž, Kutná Hora, Olomouc, Police nad Metují, Přerov, Turnov, Rovensko a Trosky, Náchod, Moravský Kras (Systematické monografie měst, městeček a památných míst v zemích koruny české, nákladem vlastním, Praha, 1910–1912) - ročníky I a II vyšly s paralelním podnázvem "Instrua kolekto" a popisky fotografií i v esperantu
 Karlův Týn, Hranice, Český Krumlov, Česká Třebová, Frenštát a Radhošť, Jindřichův Hradec, Karlovy Vary, Křivoklát, Mělník, Pernštýn, Prachatice, Roudnice a Říp, Semily a Riegrova stezka, Štramberk, Telč, Třebíč, Třeboň, Uherské Hradiště, Zvíkov, Chrudim (spolu s Irenou Bělohlavovou), Volary (Vlastivědný sborník, vydávala Irena Bělohlavová, Praha, 1912–1913)
 Vlastivědný sborník (1913)
 Pernštýn 
 Uherské Hradiště 
 Štramberk 
 Přerov 
 Československo: obrazový průvodce po tratích československých drah (1933)

Ostatní 
 Krupobití v Čechách (nákladem vlastním, 1906) 
 Seznam prací, pojednání a článků, jež napsal prof. dr. František Augustin (1906) – k jeho šedesátým narozeninám 
 Jeskynní vegetace (nákladem vlastním, 1908)
 Poměry povětrnostní a vegetační v období 1906–1907 (nákladem vlastním, 1908)
 Vliv měsíce na teplotu vzduchu (nákladem vlastním, 1908)
 Po katastrofě sicilsko-kalabrijské (nákladem vlastním, 1909)
 Praha: průvodce statisticko-historický a adresář úřadů veřejných, ústavů a jiných zřízení (vydal František Topič, Praha, 1909)
 Šumava (nákladem vlastním, 1912)
 Švédsko (nákladem vlastním, 1912)
 Pompei (vydal J. Skalák, Praha, 1913)
 Pompeje (vydala Irena Bělohlavová, Praha, 1913)
 Jáchymov, československé státní radiové lázně (česky, slovensky, německy, anglicky, francouzsky, vydalo ministerstvo veřejného zdravotnictví a tělesné výchovy, po r. 1925)
 Štrbské Pleso (česky, slovensky, maďarsky, německy, anglicky, francouzsky, maďarsky, vydalo ministerstvo veřejného zdravotnictví a tělesné výchovy, 1925)
 Tatranská Lomnica (česky, slovensky, maďarsky, německy, anglicky, francouzsky, maďarsky, vydalo ministerstvo veřejného zdravotnictví a tělesné výchovy, 1925)
 Vysoké Tatry a mapa Tater (česky, slovensky, maďarsky, německy, anglicky, francouzsky, maďarsky, polsky, vydalo ministerstvo železnic Republiky československé, 1925)
 Československo : obrazový průvodce po tratích čsl. stát. drah (česky, slovensky, maďarsky, německy, anglicky, francouzsky, maďarsky, polsky, chorvatsky, vydalo ministerstvo železnic Republiky československé, 1934)
a další publikace pro ČSD (1934)

Osobní fond Josefa Bělohlava je uložen v Archivu hl. m. Prahy.

Zajímavost 
V rámci vydavatelství Josefa Bělohlava a Ireny Bělohlavové vyšla v roce 1915 i edice série umělecká, která obsahovala erotické povídky francouzského původu, doplněné fotografiemi aktů.

Posmrtné ocenění 
27. září 1938 mu byla na rodném domě v Bavorově odhalena pamětní deska, jejímž autorem byl sochař Emanuel Kodet.

Odkazy

Poznámky

Reference

Externí odkazy 
 
 
  
 Zeměměřič: Josef Bělohlav
 

Narození v roce 1882
Narození v Bavorově
Úmrtí v roce 1935
Úmrtí v Praze
Čeští kartografové
Muži
Absolventi Filozofické fakulty Univerzity Karlovy
Narození 6. března
Úmrtí 25. března