Lystrosaurus
Lystrosaurus byl rod terapsidního plaza z podřádu Dicynodontia a čeledi Lystrosauridae, jenž se vyskytoval v období pozdního permu až raného triasu (asi před 259 až 247 miliony let). Formálně popsán byl roku 1870 americkým paleontologem Edwardem D. Copem, ačkoliv o jeho fosiliích pojednal již v roce 1860 britský přírodovědec Richard Owen na základě fosilií z Jižní Afriky.

Popis 
Jednalo se asi o 90 centimetrů až 2,5 metru dlouhého terapsida, který vážil maximálně kolem 90 kilogramů. Od roku 1859 bylo formálně popsáno 23 druhů tohoto velmi rozšířeného rodu. Byl to býložravý a poněkud zavalitý tvor, žijící pravděpodobně v menších stádech.

Histologický výzkum fosilních kostí tohoto plaza ukázal, že patrně rostl po celý život a jeho růst byl přerušován pouze krátkými epizodami „zadrženého“ růstu. Maximální velikost jedinců tohoto rodu zůstává vzhledem k absenci plně dospělých kosterních exemplářů neznámá.

Hromadné vymírání 

Lystrosaurus je jeden z mála rodů, které přežily hromadné vymírání na konci permu, přičemž v raném triasu patřil mezi nejúspěšnější a nejčastěji se vyskytující živočišné rody. Jedna teorie to vysvětluje tím, že žil v norách (kde se mohl ukrýt před živelnými pohromami), jiná, že měl dokonalejší dýchací soustavu než jeho současníci, ale existují i další teorie. Význam mělo nepochybně i jeho velké geografické rozšíření, neboť fosilie lystrosaura jsou známé například i z Antarktidy, Ruska nebo Číny.

Objevy fosilií z Antarktidy dokládají, že tito plazi dokázali upadnout do jakéhosi stavu letargie podobné zimnímu spánku, což mohlo rovněž přispět k jejich schopnosti přežít ztížené životní podmínky.

Ačkoliv rod Lystrosaurus bývá často označován za tzv. disaster species (katastrofický druh – tedy taxon, který dokázal přežít hromadné vymírání nebo jinou katastrofu), ve skutečnosti se jedná o jakýsi paleontologický mýtus. O lystrosaurovi bychom měli smýšlet spíše jako o oportunistickém druhu.

Důkaz teorie kontinentálního driftu 
Fosilní ostatky Lystrosaura byly objeveny na Antarktidě, v Jižní Africe a Indii. Spolu s několika dalšími rody vyhynulých zvířat tak posloužil jako důkaz Wegenerovy teorie kontinentálního driftu.

V populární kultuře 
Lystrosaurus se objevuje v několika filmech nebo televizních pořadech. Byl vyobrazen v segmentu animovaného filmu Fantasia z roku 1940, dokumentech BBC Den, kdy Země málem zanikla, Putování s pravěkými monstry - život před dinosaury a v jedné epizodě dokumentárního cyklu stanice Animal Planet Armagedon zvířecí říše. Vystupuje také ve filmu Jurský svět: Nadvláda z roku 2022.

Odkazy

Reference

Literatura 
 Damiani, R. J.; Neveling, J.; Modesto, S. P.; Yates, A. M. (2004). „Barendskraal, a diverse amniote locality from the Lystrosaurus assemblage zone, Early Triassic of South Africa“. Palaeontologia Africana. 39: 53–62.
 Surkov, M. V.; Kalandadze, N. N.; Benton, M. J. (2005). „Lystrosaurus georgi, a dicynodont from the Lower Triassic of Russia“. Journal of Vertebrate Paleontology. 25 (2): 402–413. doi: 10.1671/0272–4634(2005)025[0402:LGADFT]2.0.CO;2.
 Botha, J. & Smith, R. M. H. (2005). „Lystrosaurus species composition across the Permo–Triassic boundary in the Karoo Basin of South Africa“. Lethaia. 40 (2): 125–137. doi:10.1111/j.1502–3931.2007.00011.x
 J. Francis Thackeray (2019). Alpha and sigma taxonomy of Lystrosaurus murrayi and L. declivis, Triassic dicynodonts (Therapsida) from the Karoo Basin, South Africa. South African Journal of Science 115(3/4): Art. #a0296. doi: https://doi.org/10.17159/sajs.2019/a0296
 Robert A. Gastaldo, Sandra L. Kamo, Johann Neveling, John W. Geissman, Cindy V. Looy & Anna M. Martini (2020). The base of the Lystrosaurus Assemblage Zone, Karoo Basin, predates the end-Permian marine extinction. Nature Communications, 11. Article number: 1428. doi: https://doi.org/10.1038/s41467-020-15243-7
 J. Botha & R. M. H. Smith (2020). Biostratigraphy of the Lystrosaurus declivis Assemblage Zone (Beaufort Group, Karoo Supergroup), South Africa. South African Journal of Geology, 123(2): 207–216. doi: https://doi.org/10.25131/sajg.123.0015
 Jennifer Botha (2020). The paleobiology and paleoecology of South African Lystrosaurus. PeerJ. 8: e10408. doi: https://doi.org/10.7717/peerj.10408
 Han Fenglu, Zhao Qi & Liu Jun (2021). Preliminary bone histological analysis of Lystrosaurus (Therapsida: Dicynodontia) from the Lower Triassic of North China, and its implication for lifestyle and environments after the end-Permian extinction. PLoS ONE. 16 (3): e0248681. doi: https://doi.org/10.1371/journal.pone.0248681

Externí odkazy 
 
 Informace na webu Prehistoric Wildlife 
 Profil taxonu v databázi Fossilworks  

Vyhynulí plazi
Organismy žijící v permu
Organismy žijící v triasu
Dicynodonti