Ferdinand Bonaventura II. z Harrachu
Ferdinand Bonaventura Antonín, hrabě z Harrachu na Rohrau a Thannhausenu,  německy Ferdinand Bonaventura Anton, Graf von Harrach zu Rohrau und Thannhausen (11. dubna 1708 – 28. ledna 1778, Vídeň) byl rakousko-český aristokrat, rakouský politik, diplomat a rytíř Řádu zlatého rouna.

Život 
Ferdinand Bonaventura (II.) Antonín byl nejmladším synem Aloise Tomáše Raimunda z Harrachu a jeho druhé ženy, Anny Cecílie, hraběnky z Thannhausenu, štýrské šlechtičny. Již v mládí vstoupil do státních služeb a stal se brzy dvorním radou a hned nato skutečným tajným radou. V říjnu 1744 byl vyslán jako habsburský komisař k volbě arcibiskupa salcburského a v letech 1745-1750 držel úřad zemského maršálka v Dolních Rakousích, který předtím vykonával jeho otec. V říjnu 1746 byl vyslán jako zplnomocněný ministr na mírový kongres v Bredě, kde se dojednával mír mezi spojeneckou Británií a Nizozemím a nepřátelskou Francií. V srpnu 1747 byl jmenován generálním místodržícím v Lombardii. Všechny své obtížné úkoly zvládl a v roce 1750 se vrátil do Vídně, kde mezitím v srpnu 1749 zemřel jeho starší bratr, Bedřich August, což byl i důvod k návratu. Ferdinand Bonaventura (II.) byl rytířem Řádu zlatého rouna, ministrem Tajné státní konference, císařského poradního orgánu, prezidentem nejvyššího soudního dvora a od ledna 1751 až do své smrti předsedou Říšské dvorské rady. V roce 1752 byl Ferdinand Bonaventura dědičně přijat do kolegia švábských říšských hrabat, ačkoli jen jako personalista, tedy bez vlastního říšského hrabství. Mohl tak spolurozhodovat o usneseních říšského sněmu a stal se jedním z říšských stavů. Funkce byla dědičná pro prvorozené syny v linii jeho bratra Bedřicha Augusta (Ferdinand Bonaventura sám žádného syna neměl) čímž se v roce 1829 rod Harrachů zařadil mezi mediatizované říšské rody a tím mezi evropskou vysokou šlechtu.

Stavba zámku v Náměšti na Hané 
Ferdinand Bonaventura II. si jako svou novou letní rezidenci nechal roku 1765 na svém panství v Náměšti na Hané postavit nový rokokový zámek, tzv. Horní zámek, zatímco místní starý, tzv. Dolní zámek nechal přebudovat na textilní manufakturu. Zámek je pozoruhodná jednokřídlá obytná budova, s trojúhelníkovými tympanony v obou průčelích. Nízká křídla hospodářských a provozních budov uzavírají obloukem dvůr. Při zámku byl též zřízen park na kruhovém půdorysu.

Rodina 
Jeho první sňatek, uzavřený v roce 1733 s Marií Alžbětou (18. ledna 1718 – 8. ledna 1738), dcerou Jana Václava, hraběte Gallase, místokrále neapolského, zůstal bezdětný

V roce 1740 se oženil podruhé s Marií Rózou, hraběnkou z Harrachu (20. srpna 1721 – 29. srpna 1785), vlastní neteří a dcerou bratra Bedřicha Augusta. Z manželství vzešly dvě dcery:
 Marie Eleonora (*12. června 1757), zemřela v novorozeneckém věku
 Marie Róza Aloisie (25. listopadu 1758 – 31. března 1814), ⚭ 23. dubna 1777 Josef Arnošt Kinský (12. ledna 1751 – 11. srpna 1798).4. kníže Kinský z Vchynic a Tetova

Odkazy

Externí odkazy

Reference

Literatura 
 FELGEL, Anton Victor: Harrach, Ferdinand Bonaventura Graf. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 10, Duncker & Humblot, Leipzig 1879, S. 632–634, dostupné online

Ferdinand Bonaventura II. Antonín
Rakouští šlechtici
Čeští šlechtici
Politici habsburské monarchie
Diplomaté Rakouska
Císařští komoří
Čeští tajní radové
Osobnosti sedmileté války
Osobnosti válek o rakouské dědictví
Rytíři rakouského Řádu zlatého rouna
Narození v roce 1708
Úmrtí v roce 1778
Úmrtí ve Vídni
Muži