Nejvyšší zemský komorník
Nejvyšší zemský komorník (německy Oberstlandkämmerer, latinsky camerarius supremus nebo summus camerarius) byl v dvanáctičlenném kolegiu čtvrtým nejvyšším zemským stavovským úředníkem Českého království. Obdobně na Moravě patřil mezi sedm nejvyšších zemských úředníků. Podílel se na agendě zemského soudu (Böhmisches / Mährisches Landrecht, iudicium terrae), do jehož kompetencí spadaly majetkové a trestní záležitosti šlechtické obce. 

V některých zemích byl tento úřad dědičný (německy Oberst–Erbland–Kämmerer), pak se ovšem spíše jednalo o čestný dvorský úřad.

České království 
Komorník (camerarius) byl původně dvorským úředníkem spravujícím knížecí šaty, skvosty a hotové peníze. První zmínky o nejvyšším komorníkovi (summus camerarius) pocházejí z let 1177–1178. Jako správce komory (camera ducis), souhrnu finančních důchodů panovníkových, byl hlavním hospodářským a finančním úředníkem. Podstatnou složkou peněžních příjmů byly soudní pokuty, proto mu patřily i soudní funkce. Postupně byla jeho činnost stále více spojována se zemským soudem (iudicium terrae), nakonec se proměnil v zemského úředníka. Ve 13. století byl tento úřad obsazován příslušníky šlechtického rodu Hrabišiců, nikoliv však dědičně. Jejich úkolem bylo hájit u soudu finanční nároky panovníka ze soudních pokut. Ve 13. a 14. století v králově nepřítomnosti předsedal zemskému soudu. Po husitských válkách už byl úřadem stavovským a stabilizoval se v hierarchii nejvyšších zemských úředníků (beneficiarii terrae) na čtvrtém místě. Podle dohod z let 1437 a 1497 tento úřad obsazovali páni. To potvrdilo i Obnovené zřízení zemské (1627). V předbělohorském období byl jmenován na doživotí, po roce 1627 pouze na pět let. Před Bílou horou přísahal králi a stavům, po Bílé hoře pouze králi a jeho dědicům. Do zániku místodržitelského kolegia v roce 1748 byl jedním z jeho jedenácti řádných členů. Velká změna nastala za josefínských reforem, kdy se tento úřad stal formální a čestnou funkcí. Dočasně byl postaven do čela apelačního soudu.

Během korunovace nesl na zlatém tácu červenou atlasovou korunní čepičku, kterou pak králi při samotném obřadu nasadil.

Seznam nejvyšších komorníků v Čechách 
 1159 Markvart
 1160 Nemoj
 1165 Ctibor
 1165–1169 Vojslav
 1169–1175 Bohuslav
 1175–1177 Zdeslav I. z Divišova
 1177 Heřman
 1180 Oneš
 1180–1181 Hrabiše II. Hrabišic  († po 1185/1197) 
 1183–1185 Hroznata z Peruce
 1187 Letar
 1189 Heřman
 1189–1197 Hrabiše III. Hrabišic († po 1197) 
 1198–1201 Slavek I. Hrabišic († 1226) – poprvé
 1202–1212 Černín
 1212–1226 Slavek I. Hrabišic – podruhé
 1224 Bohuslav I. Hrabišic († 1241) 
 1229 Dobremil (patřil patrně k dvoru mladého Václava)
 1229–1238 Zdislav z Valdeka
 1232 Bohuslav I. Hrabišic
 1232–1238 Zdislav Kostka
 1237–1241 Bohuslav I. Hrabišic
 1241 Vok
 1241 Albert ze Slivna
 1243 Vítek z Příběnic
 1249–1253 Boreš z Rýzmburka (1210/1215 – 1277) 
 1254–1260 Bavor I. ze Strakonic († 1260)
 1260–1277 Ondřej z Říčan
 1267 (?) – 1278 Domaslav ze Škvorce
 1279–1282 Děpolt Švihovský z Rýzmberka
 1283 Zdislav (asi ze Šternberka)
 1284–1289 Ojíř z Lomnice
 1292 Hynek z Dubé
 1295 Albrecht (ze Žeberka ?)
 1297–1310 (4. 7.) Jindřich I. z Rožmberka († 4. 7. 1310)
 1311–1318 Petr I. z Rožmberka († 14. 10. 1347) – poprvé
 1319 Albrecht z Dubé a z Liběšic
 1324 Petr I. z Rožmberka († 14. 10. 1347) – podruhé
 1327–1333 Záviš z Újezdce
 1334–1347 (14. 10.) Petr I. z Rožmberka († 14. 10. 1347) – potřetí
 1347–1352 Jošt I. z Rožmberka († 24. 6. 1369, syn předchozího)
 1353–1356 Ješek z Vartenberka a z Veselé
 1356–1363 Čeněk z Lipé
 1365–1368 Beneš z Vartenberka
 1377 Boček starší z Poděbrad († 1417)
 1378 Bohuslav III. ze Švamberka
 1379–1380 Vítek z Landštejna
 1381–1392 Jindřich Škopek z Dubé
 1387 Boček starší z Poděbrad († 1417)
 1394 Břeněk z Rýzmberka a ze Skály
 1396–1397 Vilém z Landštejna († 1398)
 1398 (28. 6.) – 1402 Heřman z Choustníka
 1403–1419 Aleš Škopek z Dubé na Dražicích
 1437 (28. 1.) – 1455 (19. 3.) Aleš Holický ze Šternberka († 19. 3. 1455) 
 (1438–1439 Jan z Rýzmberka a ze Skály († 14. 4. 1450))
 1455–1468 (3. 4.) Jindřich Michalec z Michalovic na Mladé Boleslavi
 1468–1479 Vilém ml. Švihovský z Rýzmberka na Rabí († 1479)
 1479–1483 (listopad) Jan Tovačovský z Cimburka na Mladé Boleslavi († listopad 1483)
 1485 (6. 6.) – 1503 Jindřich IV. z Hradce (13. 4. 1442 – 17. 1. 1507)
 1503–1507 nebo 1508 Jan II. ze Šelmberka na Kosti (1447–1508)
 1508 (22. 3.) – 1510 Ladislav ze Šternberka na Bechyni († 18. 11. 1521)
 1512–1514 (4. 6.) Petr II. Holický ze Šternberka na Leštně († 4. 6. 1514 Líšno)
 1515–1523 (5. 2.) Jaroslav ze Šelmberka na Kosti († 14. 3. 1550) – poprvé
 1523 (2. 3.) – 1525 Konrád Krajíř z Krajku na Mladé Boleslavi
 1525–1549 Jaroslav ze Šelmberka na Kosti a Hrádku nad Sázavou († 14. 3. 1550) – podruhé
 1549–1554 Jan IV. mladší Popel z Lobkowicz (8. 12. 1510 – 12. 4. 1570 Praha-Hradčany)
 1554–1560 (6.2.) Adam I. ze Šternberka na Zelené hoře († 6. 2. 1560)
 1560–1570 Vilém z Rožmberka (10. 3. 1535 zámek Schützendorf, Horní Rakousy – 31. 8. 1592 Praha)
 1570–1576 (16. 6.) Jan z Valdštejna na Komorním Hrádku a Lovosicích († 15. nebo 16. 6. 1576)
 1576–1583 (27. 8.) Bohuslav Felix Hasištejnský z Lobkowicz (1517 – 27. 8. 1583 Líčkov)
 1584–1584 Jiří Popel z Lobkovic (1540 – 27. 5. 1607 hrad Loket, ve vězení)
 1585–1597 Jan z Valdštejna na Sedčicích
 1598 (3. 4.) Kryštof Popel z Lobkowicz na Pátku (1549 – 25. 5. 1609)
 1599 (4. 9.) – 1600 (červenec) Václav Berka z Dubé († červenec 1600)
 1602–1608 Adam II. ze Šternberka na Bechyni  († 10. 4. 1623)
 1608–1609 Volf Novohradský z Kolowrat na Lnářích (před 1550 – 17. 1. 1609 Lnáře)
 1609 (8. 8.) – 1611 Jan Jiří ze Švamberka na Orlíku († 15. 4. 1617)
 1611–1617 Jan Sezima z Ústí († 1617)
 1617 nebo 1618–1623 Jiří z Talmberka na Jankově (asi 1570/1578–1623)
 1623–1625 Vilém Slavata z Chlumu a Košumberka (1. 12. 1572 Čestín – 19. 1. 1652 Vídeň)
 1625 (4. 4.) – 1628 Jaroslav Bořita z Martinic (6. 1. 1582 – 21. 11. 1649 Praha)
 1628–1638 Bedřich z Talmberka na Vlašimi († 13. 10. 1643)
 1638–1643 Jindřich Libštejnský z Kolowrat (1570 – 6. 3. 1646)
 1643 (4. 11.) – 1644 František Oldřich Libštejnský z Kolowrat (28. 7. 1607 Žichovice – 3. 1. 1650 České Budějovice)
 1644 (9. 8.) – 1648 Sezima z Vrtby (1578 – 6. 3. 1648)
 1648–1650 Bernard Ignác Jan z Martinic  (20. 8. 1614 – 7. 1. 1685 Praha)
 1650 (1.4.) Heřman Czernin z Chudenic (24. 7. 1576 – 7. 3. 1651)
 1651 (16. 5.) Jan Hartwig z Nostitz (1610 Kunzendorf – 24. 3. 1683 Vídeň) 
 1652 (24. 5.) – 1656 (21. 5.) Ferdinand Arnošt z Waldsteinu (kolem 1622 Vídeň? – 21. 5. 1656 Praha)
 1656 (12. 8.) – 1658 Maxmilián Valentin z Martinic (1612 – 20. 12. 1677 Praha)
 1658 (13.11.) – 1696 (4. 2.) Jan Bedřich z Trauttmansdorffu (5. 1. 1619 Vídeň – 4. 2. 1696 Praha) 
 1696 (30. 4.) – 1704 Václav Norbert Oktavián Kinský (1. 4. 1642 – 3. 1. 1719 Vídeň) 
 1704 (29. 5.) – 1721 (25. 3.) Maxmilián Norbert Krakovský z Kolowrat (14. 6. 1660 – 25. 3. 1721)
 1721 (5. 6.) – 1734 Jan Arnošt ze Schaffgotsche (27. 12. 1675 Dobromierz – 11. 7. 1747 Praha)
 1734 (27. 12.) – 1746 Štěpán Vilém Kinský (26. 12. 1679 – 12. 3. 1749)
 1747 (leden) – 1749 Rudolf Chotek z Chotkova a Vojnína (24. 1. 1706 Bělušice – 7. 7. 1771 Vídeň)
 1749–1757 František Leopold Buquoy (29. 11. 1703 Vídeň – 10. 10. 1767 Praha) 
 1757–1760 Karel Gotthard ze Schaffgotsche (27. 7. 1706 – 18. 12. 1780)
 1760–1787 (10. 1.) Josef Vilém Nostitz (27. 7. 1706 Vídeň – 10. 1. 1787 Praha)
 1791–1803 Vojtěch Václav z Klebelsbergu (3. 11. 1738 Libořice – 20. 1. 1812 Praha)
 1803 (5. 5.) – 1806 (13. 12.) Josef Jindřich Schlik (1754 Vídeň – 13. 12. 1806 Kopidlno)
 1807 (10. 11.) – 1812 Josef Antonín Wratislav z Mitrowicz  (2. 9. 1764 Prčice – 17. 2. 1830 Praha)
 1812 (23. 4.) – 1819 (12. 6.) Antonín Isidor z Lobkowicz (16. 12. 1773 Madrid – 12. 6. 1819 Praha)
 1820 (listopad) – 1824 Karel Josef Clam-Martinic (6. 9. 1760 – 26. 9. 1826)
 1824 (červenec) – 1830 (8. 4.) František Josef ze Šternberka a Manderscheidu (4. 9. 1763 Praha – 8. 4. 1830 Praha) 
 1830 (červen) – 1831 Kristián Kryštof Clam-Gallas (3. 9. 1771 Praha – 21. 8. 1838 Planá)
 1831 (17. 3.) – 1832 (?) Jan Prokop Hartmann z Klarštejna (21. 12. 1760 Praha – 2. 4. 1850 Praha), úřad zastával v době korunovace Ferdinanda V. Dobrotivého v roce 1836

Moravské markrabství 
Na Moravě byla situace složitější, protože země byla rozdělena na úděly. Jednotliví komorníci působili v centrech údělů, ve 13. století i v jiných provinciích (Břeclavsko, Bítovsko, Opavsko). Od první poloviny 14. století vystupovali již jen komorníci v Brně a Olomouci, kteří se titulovali nejvyšší zemský komorník. Podle sněmovního usnesení potvrzeného listinou Vladislava II. Jagellonského (markrabětem 1490–1516) ze 14. září 1493 byl úřad komorníka sloučen, od konce 15. století tak byl nejvyšší zemský komorník jen jeden. (Obdobně byl sloučen i úřad sudího). V roce 1523 za Ludvíka Jagellonského (markrabětem 1516–1526) bylo potvrzeno, že úřad bude v rukou pánů.

Seznam nejvyšších komorníků na Moravě

Olomoučtí komorníci 
 1201 Bohuslav
 1203 Bavor
 1204 Vlček (?)
 1207 Arnošt
 1208–1224 Bavor († 1224/1225)
 1224–1225 Jindřich
 1232–1233 Vok
 1233–1236 Semislav
 1236–1237 Milíč ze Švabenic
 1247–1259 Pardus z Horky
 1268–1269 Kuna z Kunštátu
 1272 Oneš ze Žerotína
 1275–1277 Kuna z Kunštátu
 1278–1295 Oneš ze Žerotína (Sokolomi)
 1295–1297 Albert ze Šternberka 
 1305–1308 Zdeslav starší ze Šternberka († před 1323)
 1307 Vítek ze Švábenic
 1317–1318 Jan Meziříčský z Lomnice
 1322 Zdeslav mladší ze Šternberka († asi 1324)
 1325 Vok I. z Kravař 
 1330–1346 Ješek z Kravař († 1369)
 (1348–1368 Jan z Kravař na Jičíně, Helfenštejně, Krumlově a Rožnově)
 1348–1369 Ješek z Kravař († 1369) – podruhé ?
 1371–1375 Beneš z Kravař na Strážnici a Plumlově († 1375)
 1376–1379 Václav z Kravař a na Strážnici († asi 1381)
 1380–1386 Vok z Kravař a na Jičíně († 1386)
 1386–1387 Ješek ze Šternberka na Lukově
 1387–1399 Jan Puška z Kunštátu
 1405–1410 Petr z Kravař na Plumlově a Šternberce († 16. 1. 1411)
 1412–1416 Petr z Kravař na Strážnici († 1434)
 1417–1424 Vilém I. z Pernštejna (asi 1360–1422/1426)
 1437–1448 Jan z Lichtenburka na Cornštejně 
 (1448 ?) 1464–1466 Proček z Kunštátu
 1474 Heralt z Kunštátu na Plumlově
 1474–1475 Albrecht Kostka z Postupic na Helfenštejně († 3. 3. 1477)
 1477–1482 Vaněk z Boskovic
 1483–1484 Jaroslav z Boskovic
 1486 Vaněk z Boskovic
 1489–1490 Heralt z Kunštátu
 1491–1495 Jan Meziříčský z Lomnice

Brněnští komorníci 
 1201–1226 (1228 ?) Lev z Klobouk
 1226 (1228 ?)–1235 Štěpán z Medlova
 1235 Svéslav
 1238 Kunrát (Konrád)
 1245 Vecen (?)
 1256 Kuna z Kunštátu
 1259 Karel
 1262 Lev z Boleradic
 1272 Črnín z Drahotúš
 1286 Hartman z Holnštejna
 1314 Boček z Kunštátu na Jevišovicích
 1318 Milíč z Náměště
 1320 Sezima z Kunštátu na Jevišovicích
 1322–1325 Jan z Lomnice na Meziříčí
 1326–1327 Gerhart z Kunštátu
 1329–1334 Artleb z Boskovic
 1337–1350 Gerhart z Kunštátu
 1350–1351 Jan z Kravař
 1353–1360 Ješek z Boskovic († 1362)
 1361–1367 Vilém z Kunštátu na Boleradicích
 1368–1371 Matouš ze Šternberka
 1371–1383 Ješek ze Šternberka na Lukově
 1385–1392 Ctibor z Cimburka
 1397–1407 Erhard z Kunštátu
 1408–1409 Vilém I. z Pernštejna (asi 1360–1422/1426)
 1410–1412 Erhard z Kunštátu
 1414–1424 Jan z Lomnice
 1434–1437 Jan z Lomnice
 1445–1448 Jan st. z Lomnice
 1455–1464 Vaněk z Boskovic († 1466)
 1464–1475 Jan z Pernštejna 
 1475–1486 Vilém II. z Pernštejna (1436 – 8. duben 1521) 
 1486, 1490–1496 Vratislav I. z Pernštejna († 16. 1. 1496)

Znojemští komorníci 
 1203 Dětřich
 1218–1221 Vrš
 1226 Stonář
 1228 Vrš
 1233–1234 Vilém (i na Bítově)
 1235–1236 Vrš
 1239–1259 Hrut (i na Bítově)
 1261 Beneš z Kravař
 1261 Dětřich Bítovský 
 1262 Jdík Bítovský
 1269–1276 Všebor ze Švabenic (na Bítově)
 1272–1281 Arkleb z Dubna (bítovský a znojemský)
 1298 Matěj z Černé Hory

Břeclavští komorníci 
 1247 Jarohněv
 1248–1259 Sudomír z Horky
 1297 Všebor

Nejvyšší zemští komorníci 
 1308 Zdeslav starší ze Šternberka († před 1323)
 -
 1490, 1495–1496 Vratislav I. z Pernštejna († 16. 1. 1496)
 1496–1506 Ladislav z Boskovic (1455–1520)
 1506–1516 Jan IV. z Pernštejna (14. 11. 1487 – 8. 9. 1548 Hrušovany u Brna) – poprvé
 1516 Jindřich z Lomnice (zvolen od krále proti svobodám, vzdal úřad stavům)
 1516–1520 Ladislav z Boskovic (1455–1520)
 1520–1523 Jan IV. z Pernštejna (14. 11. 1487 – 8. 9. 1548 Hrušovany u Brna) – podruhé
 1523–1524 Jan z Kunovic na Brodě (Brno)
 1526–1527 Arkleb z Boskovic na Třebíči
 1528–1529 Jan Kuna II. z Kunštátu na Lukově († 1540)
 1530–1535 Kryštof z Boskovic na Třebové († 13. 9. 1550)
 1535–1537 Jan z Lipé na Krumlově
 1537–1554 Jan ze Žerotína a na Strážnici
 1554–1557 Vojtěch z Pernštejna na Tovačově
 1558–1567 Zachariáš z Hradce (?) (1526/7 – 6. 2. 1589 Telč) 
 1567–1572 Albrecht Černohorský z Boskovic
 1573–1587 Zachariáš z Hradce na Telči (1526/7 – 6. 2. 1589 Telč) 
 1589–1596 Hynek z Valdštejna
 1598–1608 Ladislav Berka z Dubé a Lipé
 1608–1615 (nebo 1616?)  Ladislav IV. (mladší) z Lobkowicz (15. 10. 1566 – 20. 3. 1621 Brno)
 1617–1618 Vilém z Roupova
 1620 Zdeněk z Roupova
 1625–1626 (26. 3.) Lev Burian Berka z Dubé (cca 1586/1590 – 26. března 1626)
 (1628 Zdeněk František Lev z Rožmitálu)
 1630–1637 Jindřich Šlik (1580–1650)
 1638–1643 Kryštof Pavel z Lichtenštejna-Kastelkornu († 1648)
 1643–1648 Jan z Rottalu (1605–1674)
 1648–1655 Gabriel Serényi († 1664)
 1655–1664 Ferdinand Josef z Ditrichštejna (25. 9. 1636 – 28. 11. 1698)
 1664–1676 Jiří Štěpán Bruntálský z Vrbna (1615–1682)
 1675–1696 Antonín František Collalto  (7. 5. 1630 Mantova – 15. 7. 1696)
 1697–1699 Bedřich z Oppersdorffu († 1699)
 1699–1701 Karel Maxmilián Thurn-Valsássina (1643–1716)
 1701–1702 Kristián z Rogendorfu (1635–1701)
 1702–1714 Walter Xaver z Ditrichštejna  (18. 9. 1664 Brno – 3. 11. 1738 Mikulov)
 1714–1721 František Dominik Podstatský z Prusinovic
 1721–1736 Michael Heřman Josef z Althannu (11. 8. 1671 – 14. 11. 1736 Brno) 
 1737–1738 František Šubíř z Chobyně (14. 12. 1682 Jaroměřice – 3. 1. 1738 Jaroměřice)
 1738–1747 Jan Leopold z Ditrichštejna  (24. 6. 1703 Brno – 11. 3. 1773 Brno) – odstoupil
 1748–1753 Jindřich Kajetán z Blümegenu (29. 6. 1715 – 30. 7. 1788 Letovice)
 1753–1763 František Antonín z Schrattenbachu (5. 5. 1712 Štýrský Hradec – 22. 5. 1783 Baden u Vídně) 
 1763–1771 Adam Hynek Berchtold z Uherčic (27. 3. 1701 Police – 1786)
 1771–1773 Jan Kryštof z Blümegenu (8. 7. 1722 – 5. 10. 1802 Brno) 
 1773–1776 Leopold z Clary-Aldringenu
 1776–1781 Josef Karel ze Žerotína
 1783–1811 Jan Křtitel Mitrovský z Nemyšle  (28. 1. 1736 Vikštejn – 18. 1. 1811 Brno)
 1811–1813 Petr Alcantara z Blümegenu (1754–1813)
 1814–1816 Josef Karel z Auerspergu  (26. 2. 1767 Praha – 29. 5. 1829 Brno) – poprvé
 1816–1822 Heřman František Hess
 1822 Jan Ludvík Verner
 1828 Josef Karel z Auerspergu  (26. 2. 1767 Praha – 29. 5. 1829 Brno) – podruhé
 1829–1836 Josef z Bubna
 1837–1848 Antonín Sedlnický z Choltic

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Zemský úřad
 Dvorský úřad
 Místokomorník
 Nejvyšší dvorský komorník
 Císařský komorník
 Komorník (úřad)

Zemské úřady České koruny
Dějiny správy v Česku
Zaniklé úřady
Komorníci