Jindřiška Wurmová
Jindřiška Wurmová, rozená Fleischerová, (8. února 1863 Rovečné, okr. Žďár nad Sázavou – 19. ledna 1953 Myslibořice) byla česká pacifistka, učitelka cizích jazyků, aktivistka ženského hnutí, překladatelka, spisovatelka a sociální pracovnice.

Životopis

Dětství 
Jejím otcem byl Benjamin Fleischer, evangelický kazatel v Rovečném a matkou Marie Fleischerová (rozená Faustková). U fary bylo malé hospodářství, o které pečovala zejména maminka. Charakteristické je, že rodina se snažila všem dětem poskytnout vzdělání. Široká rodina se proto scházela v Rovečném málokdy, protože každý studoval a pobýval mimo Rovečné i o prázdninách. Na faře v Rovečném č. 82 byly však dveře pro příchozí vždy otevřeny, nejen pro studenty, ale i širokému okruhu přátel.

Vzdělání 
Jindřiška navštěvovala evangelickou jazykovou školu v Krabčicích pod Řípem. Později studovala v Mannersdorfu ve Švýcarsku na jazykovém ústavu.

Zaměstnání 
Byla zaměstnána jako učitelka cizích jazyků v Krabčicích, Šakvicích a ve Vesně Brno.

Společenské aktivity 
Při svých pobytech v Brně se seznámila s Františkem Bořivojem Wurmem, bankovním úředníkem, za kterého se 25. září 1889 v Rovečném provdala. Přestěhovala se do Brna a bydleli na ul. Křenové č. 14. František Wurm byl společensky založený, věnoval se spolkové činnosti a patřil i do okruhu známých rodiny Masarykových. Jeho aktivitu sdílela i manželka Jindřiška a brzo se sama zapojila do veřejné spolkové, odborné i zájmové aktivity. V roce 1892 se stala členkou výboru spolku Vesna v Brně. Zajímala se o feministické hnutí a zejména o nový způsob výchovy mladých dívek bez zamlčování choulostivých otázek. Aktivně se zapojila do mírového hnutí proti válce. Rozhodně se postavila proti rozšířenému alkoholismu na českém území a zdůraznila jeho rozkladný vliv pro rodinu.

Hlavní oblast zájmu 
Věnovala se intenzivně osvětové práci. Psala články do novin a povídky. Pořádala přednášky. V popředí jejích zájmů byla sociální hygiena, postavení žen ve společnosti, mírové hnutí, biografie, náboženství, atd. Chtěla být vzorem správné matky a ženy ve společnosti.

Vliv rodiny na její činnost. 
Manžel František Bořivoj Wurm jí v její sociální a společenské angažovanosti podporoval. Byla matkou dcery Milady a synů Miloše a Jaromíra. Smrt dcery Milady a syna Miloše Wurma ji určitě zásadně ovlivnil.

Po úmrtí dcery Miládky se stala místopředsedkyní odboru České zemské komise na ochranu dítek. Pro matky s dětmi v hmotné nouzi založila v Brně Poradnu pro matky a kojence a Útulek pro nemanželské matky.

Od roku 1899 se začala intenzivně věnovat pacifismu.

V roce 1912 se podílela na založení Mírové jednoty v Brně a 18 let byla její předsedkyní. Spolupracovala s Pavlou Moudrou při vydání „Mírové čítanky“. Pavla Moudrá přispěla do čítanky svým pacifismem. Vlastní texty Pavly Moudré v čítance byly překlady z francouzštiny a článek O Slávečkovi a vojáčcích. Čítanky měly posloužit hlavně k výchově mladé generace.

S Olgou Vaškovou, sestrou Petra Bezruče Jindřiška Wurmová založila v roce 1920 Českou zemskou komisi na ochranu mládeže.

Při své činnosti poznala častou příčinu rozvratu rodin. Na vině byl alkohol. V brožurce „Ženy a alkohol" (1923) vybízela k abstinenci. Stala se místopředsedkyní Zemského svazu abstinentského a jeho čestnou předsedkyní.

„Výchova karakteru“ (1926) nebo „Společnost národů" byla její díla s mírovou tematikou. Pro publikaci " Naší mládeži " napsal předmluvu ministr Dr. Edvard Beneš. (1927).

Období 1. světové války 
Protiválečná tematika v jejích pracích způsobila, že publikace Jindřišky Wurmové za 1. světové války nesměly vycházet, dokonce byly ničeny.

Synové Miloš a Jaromír museli do války. Miloš se narodil 22. listopadu 1892 v Brně, Po vypuknutí války roku 1914 narukoval do Bratislavy a jako velitel sanitního oddílu byl poslán na východní frontu do Haliče.

V září 1914 byl zajat ruskou armádou a byl internován v zajateckých táborech v Krasnojarsku, Irkutsku, Berezovce, Novonikolajevsku a Semipalatinsku. V září 1916 se přihlásil do vznikajících čs. legií v Rusku. Dne 3. 1. 1917 odjel jako velitel čety srbské divize v Oděse, přes Petrohrad a Murmansk do Glasgowa, odtud do Le Havru a posléze do Toulonu. Odtud s jednotkou vyrazili do přístavu Miry u Soluně (Řecko). Jednotka se na frontě zúčastnila těžkých bojů. V dubnu 1918 Miloš Wurm s dalšími našimi dobrovolníky odcestoval do Francie k tamním čs. legiím. Byl zařazen k 22. pluku čs. legií. Získal hodnost podporučíka a 13. srpna 1918 jej přidělili k 11. rotě 22. pluku jako velitele čety. Miloš Wurm padl v odboji jako francouzský legionář 24. října 1918 severně od Chestres u Vouziers (Francie). Smrt jej zastihla těsně před vyhlášením samostatného Československa. Posmrtně obdržel Francouzský válečný kříž (Croix de Guerre) s palmou, 4. listopadu 1918 (in memoriam)

Sociální, osvětová a mírotvorná činnost 
Jindřiška Wurmová se starala o raněné vojáky, kteří přijížděli z fronty a pečovala o nemocné v nemocnicích. Zajímala se také o vězně v brněnské věznici i o chovance v mikulovské polepšovně.

Po 1. světové válce se stala členkou několika mírotvorných organizací: Mezinárodní rada mírová v Ženevě, Světová unie žen, Unie společností pro svaz národů, Liga žen pro mír a svobodu aj.
Přednášela na různých místech Československa a také v zahraničí.

Od roku 1932 kázala jako jediná ženská delegátka na 6. Synodě v evangelické církvi. Byla členkou Kostnické jednoty a výchovného odboru Aliance církví pro mezinárodní přátelství.

Období 2. světové války 
Osvětové práci se věnovala i za druhé světové války. Je pozoruhodné kolik ženských spolků na území Čech vznikalo a jak se pokrokové ženské osobnosti snažily vyburcovat k aktivitě ostatní ženy. V Kalendáriu Češka (1908), který redigovala Pavla Maternová je článek o Významu a úloze ženských spolků, napsaný Eliškou Purkyňovou, političkou a členkou československého Národního shromáždění.

Mírové a osvětové organizace ve kterých J. Wurmová pracovala 
 Jednota mírová v Brně (1912–1928 spoluzakladatelka a předsedkyně, Chelčického mírové společnosti)
 Mírová rada v Ženevě (členka)
 Česká zemská komise na ochranu mládeže (spoluzakladatelka)
 České srdce, národní svépomocný spolek
 Spolek dívčí akademie (1903) na podporu zřízení gymnázia pro dívky
 Abstinentní svaz

Spolupráce a kontakty 
Brno mělo až do vzniku samostatného Československa velmi úzké vztahy s Vídní, což se projevovalo v mnoha kulturních oblastech, v hospodářských i ve společenských vztazích. Němečtí obyvatelé Brna velmi dobře komunikovali s jazykově spřízněnými obyvateli Vídně.

Od roku 1904 se datuje komunikace Jindřišky Wurmové s Berthou von Suttner, která byla později za svou mírovou činnost vyznamenána Nobelovou cenou za mír. Spolupracovala i s dalšími představitelkami českého ženského hnutí např. s Františkou Plamínkovou a Pavlou Moudrou.

České ženy sledovaly vývoj pokrokových snah o "Zrovnoprávnění a osvobození ženské duše" i v jiných zemích, například ve Francii.

V oblasti mírových aktivit i při podpoře žen v jejich emancipaci spolupracovala kromě žen i řada mužů a moderně smýšlejících intelektuálů.

Knihy a publikace

Duševní hygiena

Pacifismus

Náboženství

Biografie

Ostatní

Odkazy

Reference

Literatura 
 Lexikon české literatury osobnosti, díla, instituce
 Slovník soudobých spisovatelů Jaroslav Kunc 1918–45 Orbis
 Životní odkaz Jindřišky Wurmové a její přínos pro domácí a mezinárodní mírové hnutí / autor: Bednářová, Věra, 1909–2006 Brno : Vl. nákl., 1994
 Jindřiška Wurmová : (8. 2. 1863 – 22. 5. 1953) / Pokorný, Jan Evangelický týdeník 2003
 Jindřiška Wurmová (8. 2. 1863 – 19. 5. 1953) / Bednářová, Věra Vlastivědný věstník moravský 1993
 Kalendárium Češka (1908) Red. Pavla Maternová – vydal Ústřední spolek českých žen

Související články 
 Pavla Moudrá
 Bronislava Herbenová
 Bertha von Suttnerová
 Přemysl Pitter
 Johann Hainrich Pestalozzi
 Růžena Svobodová
 Františka Plamínková
 Pavla Maternová
 Teréza Nováková
 Eliška Purkyňová
 Olga Vašková

Externí odkazy 
 
 NKC katalog Národní knihovny
 Ženy ve vědě do roku 1945
 Encyklopedie Brna
 Encyklopedie Brna–Jindřiška Wurmová
 Poselství Berthy von Suttnerové 
 Za ostřízlivění národa
 Ženský vzdělávací spolek Vesna Brno slaví 120 let
 Památky a zajímavosti obce Rovečné
 Brněnský spolek Vesna v letech 1870–1920 – jeho činnost a cíle na poli ženské otázky–závěr. práce Monika Crhová
 PNP na Strahově – Katalogy a databázeVěznice na Cejlu č. 71 v Brně. Informační systém Masarykovy univerzity, 2011. Diplomová práce. Masarykova univerzita.
 Pavla Moudrá – filozofka, spisovatelka, překladatelka. Bystřice nad Perštejnem, 2012 Diplomová práce
  Český  rozhlas Brno. Ecce Homo – Jindřiška Wurmová [online]. 2008-07-02  [cit. 2015-03-29]
  Volná  myšlenka. Poselství Berthy Suttnerové dnešku [online]. [cit.  2015-04-05]
 Slovník  českých nakladatelství 1849–1949. Nakladatelství  vzdělávací  a výchovné literatury v Klatovech a v Praze-Bubenči;  knihkupectví  [online]. 2012-07-21 [cit. 2015-04-05]

České feministky
Čeští pacifisté
Osobnosti Českobratrské církve evangelické
Narození v roce 1864
Narození 8. února
Narození v Rovečném
Úmrtí v roce 1953
Úmrtí 19. května
Úmrtí v Myslibořicích
Ženy