Braslav Sávský
Braslav (†901?) byl v letech 880–900 knížetem Sávského knížectví (později území Panonského Chorvatska) a mezi roky 896–900/901 vládl i na území bývalého Blatenského knížectví, v němž předtím vládl Kocel (861–876), syn nitranského knížete Pribiny.

Život 
Sávské knížectví leželo mezi řekami Dráva a Sáva a bylo lénem Východofranské říše.

Do funkce sávského knížete Braslava dosadil východofranský panovník Karel III. Tlustý, jemuž roku 884 vzdal Braslav hold v Tullnu u Vídně. Za odměnu měl chránit východní hranice Franské říše před útoky starých Maďarů. Jako východofranský vazal kníže Braslav vystupoval vůči Velké Moravě nepřátelsky; např. v roce 892 zaútočil neúspěšně na Svatoplukovy země. Na lepší obranu proti útokům starých Maďarů v roce 896 Frankové území pod správou Braslava rozšířili o prostor Blatenského knížectví. Nepomohlo to však a v letech 900/901 maďarští nájezdníci toto území dobyli.

O dvě století později bylo pod jménem Slavonie začleněno do Uherského království.

Podle některých badatelů je slovenská Bratislava pojmenovaná po Braslavovi (Brezalauspurc, 907).

Reference

Související články 
 Velká Morava
 Východofranské říše

Externí odkazy 
 

Chorvatští panovníci
Muži
Historie Slavonie