Mistr suchdolské Barbory
Mistr suchdolské Barbory byl jedním z nejvýznamnějších jihočeských gotických řezbářů po roce 1450.

Život 
Dílna tohoto mistra byla patrně v Českém Krumlově. Tamější rožmberský dvůr udržoval hospodářské a politické styky s Vídní a dvorem císaře Friedricha III. a jeho prostřednictvím pronikal do Jižních Čech vliv vídeňského a porýnského sochařství.

Dílo 
Jméno anonymního tvůrce je odvozeno od jeho sochy sv. Barbory z doby kolem roku 1460, původně umístěné v kostele svatého Mikuláše v Suchdole nad Lužnicí.

Socha ještě souvisí s uměním krásného slohu, ale rozvinutím tvaru do prostoru, výraznějším pohybem a modelací drapérie předjímá následující styl pozdní gotiky označovaný jako "hranatý sloh" nebo "sloh řasených záhybů" Sochař měl pravděpodobně kontakty se Švábskem, kde v té době působil Hans Multscher (Ulm) a s Vídní, kde byl nejvýznamnějším sochařem Jakob Kaschauer. Jeho díla tvoří spojovací článek k pozdějšímu vzniku jihočeské řezbářské školy napojené na podunajské malíře a ovlivněné dílem Nicolause Gerhaerta van Leyden.

Známá díla 
 1460 socha sv. Barbory ze Suchdola, AJG Hluboká
 poprsí světice, Wels, Horní Rakousy, nyní Budapešť
 poprsí světice, Wels, Horní Rakousy, nyní Ostřihom

Díla jiných jihočeských řezbářů z období kolem roku 1460 
 Kristus vítězný, Národní galerie v Praze
 Madona z Kájova
 Madona z Třeboně (ze sv. Majdaleny)
 Magdaléna z Černice
 Madona v Čakově
 Madona z Boletic
 Assumpta z Deštné
 Madona Schimetschkova

Odkazy

Reference

Literatura 
 Jaromír Homolka, in: Pozdně gotické umění v Čechách, Odeon Praha 1985, s. 175
 Müller J, Jihočeská plastika pozdního krásného slohu, dis. práce, FF UK Praha 1975
 Albert Kutal, České gotické umění, Obelisk Praha 1972, s. 166

Gotičtí sochaři
Gotičtí řezbáři
Čeští řezbáři
Anonymní umělci