Jarmanka větší
Jarmanka (Astrantia major) je vytrvalá rostlina, jediný druh rodu jarmanka, který roste v české přírodě. Pro svůj vzhled, nenáročnost a trvanlivost je používána jako okrasná zahradní rostlina a bývá za tímto účelem množena a šlechtěna. Při kvetení jsou na jarmance větší nejnápadnější paprskovité listeny, z jejichž středů míří směrem vzhůru krátké stopky s drobnými květy.

Rozšíření 
Druh se vyskytuje převážně jen v Evropě, od Španělska a Velké Británie na západě po Bělorusko a Ukrajinu na východě.

V České republice se vyskytuje na většině území, ovšem místy chybí nebo je vzácná. Nejčastěji roste ve světlých lužních lesích a jejich lemových křovinách, kde dává přednost zásaditým, kyprým a na živiny bohatým půdám, v bučinách, v synantropní vegetaci, vzácně též na lukách či vápnitých slatiništích. Častější je ve středních polohách mezofytika, obvykle v nadmořské výšce od 250 do 1000 m. V Alpách roste i ve výšce 2000 m.

Popis 
Vytrvalá bylina s přímou lodyhou vysokou 30 až 60 cm, která vyrůstá z krátkého dřevnatějícího oddenku. Lodyha je dutá, mělce rýhovaná, lysá a obvykle jednoduchá nebo jen řídce větvená. Přízemní listy s řapíkem až 20 cm dlouhým mají čepele dlanitosečné s 5 až 7 trojlaločnými ostře zubatými úkrojky. Na lodyze vyrůstají tři až čtyři obdobné listy, které jsou ale menší a mají výrazně kratší řapíky s blanitou pochvou; krajní úkrojky mohou někdy srůstat.

Na vrcholu lodyhy roste jedno nebo několik vrcholičnatých květenství s jednoduchými okolíky na dlouhých stopkách sestavených z drobných stopkatých květů. Nápadné, až 3 cm dlouhé, bělavé, zelenavé, načervenalé nebo až purpurové listeny se třemi až pěti podélnými žilkami jsou kopinaté, na bázi srostlé a vpředu zoubkované.

Pět vytrvalých kališních lístků je úzce kopinatých a mají dlouhý hrot. Stejný počet poměrně nenápadných zelenavých nebo narůžovělých, kopinatých a zahnutých korunních lístků mívá délku asi 2 mm. V květu je dále pět tyčinek s prašníky, semeník složený ze dvou plodolistů a dvě dlouhé čnělky s bliznami. Květy kvetou obvykle v červnu a červenci, opylovány jsou hmyzem. Ploidie jarmanky větší je 2n = 28.

Plodem je světle hnědá, 6 až 8 mm dlouhá dvounažka poltící se ve dvě podélné eliptické nažky s pěti zřetelnými žebry a několika drobnými výrůstky. Rostlina se rozmnožuje hlavně semeny (nažkami) a na kratší vzdálenosti i rozrůstáním oddenků, pak vytváří husté kolonie.

Význam 
Druh se v zahradnické praxi pěstuje a šlechtí jako rostlina ozdobná květem. Mimo výše uvedeného rozmnožování semeny (vzniká nevyrovnané potomstvo) se nové rostliny získávají v časném jaře rozdělováním ještě nenarašených trsů nebo modernějším způsobem prostřednictví tkáňových kultur. Na podzim vysetá semena příštím rokem vyklíčí a po rozsazení v následném roce začínají kvést. Rostliny se používají pro výsadbu do parků nebo okrasných zahrad, v hlubokém stínu málo kvetou a na celodenním slunci je nutno jim zajistit dostatek vláhy. Právě rozkvetlá květenství se používají i k řezu, ve váze vydrží asi týden.

Nať rostliny obsahující silice, hořčiny, saponiny i třísloviny se sbírala v době kvetení a její odvar se používal jako antialergikum – při alergické rýmě nebo ke koupelím při ekzémech. V některých případech lze inhalací potlačit blížící se astmatický záchvat. Jarmanka také zvyšuje tvorbu žaludečních šťáv, užívá se proto pro zlepšení trávení a jako močopudný prostředek.

Taxonomie 
Jarmanka větší se vyskytuje v pěti poddruzích, v České republice roste pouze nominátní poddruh jarmanka větší pravá.
 Astrantia major L. subsp. major
 Astrantia major L. subsp. apenninica Wörz
 Astrantia major L. subsp. carinthiaca Arcang.
 Astrantia major L. subsp. elatior (Friv.) K. Malý
 Astrantia major L. subsp. pyrenaica Wörz

Reference

Externí odkazy 
 
 Botanický ústav AV ČR – rozšíření jarmanky větší v ČR

Miříkovité
Okrasné trvalky
Flóra jihozápadní Evropy
Flóra střední Evropy
Flóra Česka
Flóra jihovýchodní Evropy
Flóra východní Evropy