Baltský jantar
Baltský jantar představuje typ mineralizované pryskyřice s vyšším, až 8% podílem kyseliny jantarové, jehož největší naleziště se nachází v Baltském regionu. Odhaduje se, že 90 % světových zásob jantaru se nachází v Kaliningradské oblasti na Sambijském poloostrově. Proces tvorby baltského jantaru je datován v eocénu, přibližně 44 miliónů let nazpět. Odhaduje se, že z třetihorních lesů vzniklo kolem jednoho sta tisíc tun jantaru.

Název „baltský jantar“ je obecný termín, nevztahující se pouze k Baltskému regionu. Jantar se shodnými vlastnostmi, např. ze saských hnědouhelných dolů v Bitterfeldu, nese stejné označení. Původně se předpokládalo, že bitterfeldský jantar vznikl v miocénu před 20–22 miliony let. Srovnání živočišných inkluzí však ukázalo, že se velmi pravděpodobně jedná o vlastní baltský jantar, který byl pouze transportován do miocenních sedimentů. Další naleziště baltského jantaru leží v Polsku a Rusku.

Od poloviny 19. století existovala představa, že pryskyřici, jež dávala vzniknout jantaru, produkoval pouze strom Pinites succinifer. Výzkum z osmdesátých let 20. století ukázal, že se na její tvorbě podílelo více dřevin. Ještě novější analýzy jantaru a pryskyřice z živých stromů pomocí infračervené spektroskopie s Fourierovou transformací (Fourier-transform infrared microspectroscopy, FTIR) vyústily v předpoklad, že za tvorbu pryskyřice byly odpovědné jehličnany z čeledě pajehličníkovité (Sciadopityaceae). Jediným existujícím zástupcem této monotypické čeledě je jehličnatý strom pajehličník přeslenatý (Sciadopitys verticillata).

Paleobiologie 
Inkluze baltského jantaru se staly zdrojem vědeckého popisu řady vymřelých druhů živočichů a tříd rostlin.

Fauna 

 Aspidopleura Gibson, 2009
 Baltimartyria Skalski, 1995
 Brevivulva Gibson, 2009
 Electrinocellia (Carpenter) Engel, 1995
 Epiborkhausenites Skalski, 1973
 Gracillariites Kozlov, 1987
 Electrocrania Kuzněcov, 1941
 Fibla carpenteri Engel, 1995
 Metapelma archetypon Gibson, 2009
 Micropterix gertraudae Kurz & Kurz, 2010
 Neanaperiallus Gibson, 2009
 Palaeovespa baltica Cockerell, 1909
 Palaeovespa socialis Pionar, 2005
 Prolyonetia Kuzněcov, 1941
 Propupa Stworzewicz & Pokryszko, 2006
 Stigmellites baltica (Kozlov, 1988)
 Succinipatopsis Poinar, 2000

Reference

Související články 
 Jantar

Externí odkazy 
 

Pryskyřice
Minerály 9. třídy
Uhlík
Jantar