Speciální pedagogika osob s kombinovaným postižením
Speciální pedagogika osob s kombinovaným postižením je jednou z mnoha oblastí speciální pedagogiky. Předmětem této disciplíny jsou osoby se souběžným postižením dvěma a více vadami, přičemž tyto vady jsou na sobě kauzálně nezávislé.

Terminologie  
Terminologie v této oblasti není zcela jednoznačná, v ČR se používají termíny vícenásobné postižení, kombinované postižení, kombinované vady, těžké postižení či souběžné postižení více vadami. Jednotná terminologie však není ani v zahraničí, v anglicky mluvících zemích se používají pojmy multiple handicap či severe/multiple disabilities, německy mluvící země užívají termín schwerstmehrfachbehinderung.

Etiologie 
Vzhledem k tomu, že osoby s kombinovaným postižením představují velice heterogenní skupinu, jsou i příčiny vzniku tohoto postižení různorodé. Často je kombinované postižení výsledkem seskupení škodlivých vlivů či dochází ke kombinaci příčin. Někdy je etiologie nejasná, postižení vzniká v různých etapách vývoje jedince. Při hledání příčiny kombinovaného postižení je třeba se zaměřit na obecné příčiny vzniku postižení, tedy na genetické, chromozomální, metabolické, neurologické a traumatické příčiny. K postižení může dojít v období prenatálním, perinatálním či postnatálním.

Prenatální období (před narozením dítěte) – příčinou vzniku postižení může být infekce matky během těhotenství, její špatná výživa, působení záření a toxických látek, úrazy matky;

Perinatální období (období porodu a bezprostředně po něm) – postižení může vzniknout jako následek hypoxie (nedostatek kyslíku) plodu, porod může být protrahovaný (dlouhodobý) či naopak překotný;

Postnatální období (po porodu do 2 let věku dítěte) – pro vznik postižení je nebezpečná infekce novorozeněte, záněty mozku, úrazy, špatná výživa.

Mezi další etiologické faktory patří:
 Infekce, intoxikace
 Indikace psychického charakteru
 Traumata nebo fyzikální faktory
 Vývojové poruchy	
 Metabolické poruchy a nutriční činitelé
 Onemocnění CNS a smyslových orgánů
 Onemocnění mozku velkého rozsahu
 Poruchy v těhotenství
 Děti s nízkou porodní hmotností
 Vlivy prostředí
 Chromozomální abnormality
 Genetické vlivy
 Mechanická poškození
 Neznámé prenatální, perinatální a postnatální příčiny
 Kombinace příčin

Kombinované postižení 
Skupina osob s kombinovaným postižením je složena ze široké škály různorodých variant kombinací postižení a stupně postižení. Kombinovat se mohou nejen závažnější stupně poruch či postižení, ale i lehčí stupně navzájem s těžšími. Není vyloučena prakticky žádná kombinace různých vad, přičemž některé se vyskytují častěji, jiné pouze výjimečně.

Kombinovaného postižení podle Jesenského 
Kombinované postižení se dělí:
 Slepohluchoněmota a lehčí smyslové postižení
 Mentální postižení s tělesným postižením
 Mentální postižení se sluchovým postižením
 Mentální postižení s chorobou 
 Mentální postižení se zrakovým postižením
 Mentální postižení s obtížnou vychovatelností
 Smyslové a tělesné postižení
 Postižení řeči se smyslovým, tělesným a mentálním postižením a chronickou chorobou

Dělení žáků s kombinovaným postižením pro potřeby resortu školství 
 Skupina, v níž je společným znakem mentální retardace, která je determinujícím faktorem pro nejvýše dosažitelný stupeň vzdělání a pro dosažitelnou míru výchovy. Proto je při rozhodování o způsobu vzdělávání pokládána za vadu dominantní.
 Skupina, v níž jsou žáci s kombinací vad tělesných, smyslových a vad řeči. Specifickou skupinou jsou žáci hluchoslepí.
 Skupina, v níž jsou žáci s autismem či autistickými rysy.

Charakteristika osob s kombinovaným postižením 
Podle míry postižení můžeme osoby s kombinovaným postižením rozdělit do dvou skupin. První skupinu tvoří osoby s lehkým stupněm postižením, které jsou na základě vzdělávání v běžných základních školách či ve speciálních základních školách schopny vést samostatný život, začlenit se do společnosti a dosáhnout průměrné kvality života. Mohou získat pracovní kvalifikaci a zařadit se tak na trh práce, např. formou podporovaného zaměstnávání.

Druhou skupinou jsou osoby, které jsou na základě kombinovaného postižení zařazeny do vzdělávání na základních školách speciálních. Tito jedinci se v životě neobejdou bez pomoci, sami zvládají pouze základní životní situace. Často je výrazně narušena komunikační schopnost a je nutné využívat principy alternativní a augmentativní komunikace.

Při práci s osobami s kombinovaným postižením je nutné se řídit zásadou individuálního přístupu. Také je třeba hodnotit zachované schopnosti a možnosti a využívat maximálně potenciálu každého člověka. Tento přístup umožní každému jedinci osobní rozvoj a co největší začlenění do společnosti.

Reference 

Speciální pedagogika