Belianska dolina (Velká Fatra)
Belianska dolina je údolí v západní části pohoří Velké Fatry na Slovensku.

Výrazné údolí západní části pohoří Velké Fatry je dlouhá přibližně 11 km. Protéká jim Beliansky potok, který je jedním z největších toků v pohoří (délka 20 km). Jeho sběrná oblast - masivy Borišova a Javoriny - má rozlohu zhruba 100 km2. Na území Belianské doliny se uplatnil krasový proces jako výrazný geomorfologický činitel a lze říci, že nikde ve Velké Fatře není tak dobře vyvinutý. Ve střední části údolí se Beliansky potok ztrácí. Část vody protéká pod masivy Fiškálová a Nad Smerkovom a vyvěrá v Necpalskej dolině. Ostatní voda se znovu objevuje ve spodní části údolí.

Do Beliasnké doliny ústí menší doliny (od začátku doliny k jejímu ústí):

 Suchá dolina (l)
 dolina Balov (l)
 dolina Horný mostík (l)
 dolina Došná (p)
 dolina Dolný mostík (l)
 dolina Lučičná (p)
 dolina Dolný Borišov (l)
 dolina Borišovec (l)
 dolina Hôsec (l)
 dolina Dědičová (p)
 dolina Horná Lučivná (l)
 Šindolná dolina (p)
 Horná Svinná (p)
 dolina Vápenó (p)
 dolina Semlín (p)
 Žiarna dolina (l)
 dolina Vokoliště (p)
 dolina Šimiace (p)
 Krušova dolina (p)
 Martinova dolina (l)
 Šebeňova dolina (l)
 Hrošková dolina (l)
 Slávková dolina (p)
 Holatín (l)
 Jasenská dolina (p)

Geologie 
Po geologické stránce je zajímavé výrazné tektonické okno obalového šiprúnské jednotky pod sedimentárním obalem krížňanského příkrovu v závěru doliny. Věkově zahrnuje sekvenci od spodního triasu po střední křídu. 

Přítomnost spodnětriasových karbonátových komplexů hornin a přítomnost tekoucí vody způsobila aktivní zkrasovatění celé oblasti. V údolí se nachází několik samostatných krasových oblastí s různým stupněm zkrasovatění i bohatosti sintrové výzdoby. Nejvýznamnějšími jsou dvě z nich - masiv Suché (1112 m) a oblast Žiarné doliny. V gutensteinských vápencích Suché je vytvořen systém ponorů a vyvěraček, mezi nimiž se vytvořily nejdelší a nejvýznamnější jeskyně doliny - Suchá 1 (délka 1541 m), Suchá 2 (280 m), Perlová jeskyně (470 m) a systém Medvědí jeskyně - Javorina (450 m). Jeskyně jsou charakteristické různorodostí chodeb - od plaziviek a propastí až po velké dómy a síně. V jeskyni Javorina se nacházejí největší prostory severozápadní části Velké Fatry - Velký dóm s odhadovaným objemem 2000 m³ či Suterén s objemem cca 500 m³. Chodby mají zachovány oválné, rourovité tvary, svědčící o erozní činnosti tekoucích vod. Sintrová výzdoba v nich je bohatá a různorodá - tvoří ji mohutné sférolity, stalaktity, stalagmity, stalagnáty, brčka, kyjakovité stalaktity či sintrová jezírka. Některé z jeskyní jsou významným zimovištěm netopýrů, v jiných se našly kosti medvěda hnědého. Zvláště je třeba zmínit Perlovou jeskyni tvořenou soustavou úzkých chodeb a menších dómů ve více úrovních nad sebou, s bílými sintrovými povlaky, kaskádovitými jezírky a bohatým výskytem jeskynních perel, mohutnými sférolitmi z měkkého sintru, stalagmity a stalaktity. Jeskyně byla kvůli svým mimořádným hodnotám prohlášena za národní přírodní památku. 

V oblasti Žiarné doliny ve střední části Belianské doliny se nachází několik jeskyní s průvanem a velkou objevnou perspektivitu, která možná objasní směrování ponorného toku v Belianské údolí. Jsou tvořeny úzkými korozivními chodbami, hlubokými propastmi (např. 17 m hluboká Velikonoční propast v Žiarné jeskyni 2) a většími síněmi propojenými úzkými chodbami (Žiarná jeskyně 3). Sintrovou výzdobu na stěnách jeskyní reprezentuje zejména plastický sintr, nátěky a kůry, pizolity, záclony, jezírka, stalagmity, stalaktity a hojná brčka.

Za pozorost stojí vyvěračka v údolí Lučečné. Voda z ní se vyznačuje vysokým obsahem vápníku, který vytváří výrazné kaskády recentním pěnovcem a je jedním z příkladů vývoje pěnovců nejen ve Velké Fatře. Pro svou čistotu a zdravotní nezávadnost je pramen zdrojem pitné vody pro chatu na Havranové. Krasový reliéf dotváří vodopád v Došné dolině, který stéká ve třech stupních z výšky 10 metrů a vede k němu nový turistický chodník z Havranové ( Turistická značená trasa 8659). Vápence jsou zde zajímavé i z paleontologického hlediska, protože jsou bohaté na schránky druhohorních mlžů, ramenonožcích, korálů a Amonitů.

Význam Belianské doliny umocňují pravěká sídliště situované na výšinách nad obcí Belá-Dulice i výše v horách, na vrcholu Hradiště (890 m n. m.).

Zpráva z přelomu 19. a 20. století hovoří o otevření pekla, resp. sopek při Belej, z nichž se v zimě valil kouř. Ve skutečnosti jde o ojedinělý záznam o pozorování proudění vzduchu v jeskynních systémech mezi spodním a vrchním otvorem (komínový efekt). Spodním otvorem se v zimě do jeskyně nasává chladný vzduch, který se uvnitř zahřátím na teplotu horninového masivu zároveň odlehčí, a tak může vrchním otvorem
vystupovat na povrch v podobě teplých obláčků. Ty se lidem v minulosti jevily jako kouř, evokující v jejich myslích představu sopek či pekelných ohňů.

Přístupnost 
 Turistická značená trasa 2721,  Turistická značená trasa 8647 (u ústí doliny),  Turistická značená trasa 5600 (prochází údolím).

Galerie

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

Údolí na Velké Fatře
Turiec (region)
Velká Fatra