Krivín
Krivín se skládá ze dvou skalnatých výběžků podle velikosti pojmenovaných Velký a Malý Krivín. Nadmořská výška Velkého Krivína dosahuje 315,9 m n. m. a při dobré viditelnosti lze odtud vidět i vysílač Zobor v Nitře a masiv pohoří Pohronský Inovec. Lokalita Krivín na levém břehu řeky Hron, v katastrálním území obce Rybník, tvoří dominantu vesnice Psiare.

Přírodní rezervace Krivín 
Od roku 1993 je území Krivína chráněno jako přírodní rezervace a patří do CHKO Štiavnické vrchy. Na výměře 54,15 ha jsou chráněny strmé svahy lesních porostů a skalních xerotermních stanovišť s výskytem několika chráněných druhů flóry a fauny. Území má velký význam z hlediska výskytu velkého počtu chráněných, vzácných a ohrožených druhů rostlin a živočichů. Jsou zde lokality panonské flóry a fauny s malým počtem horských a karpatských druhů.

Přírodní rezervace Krivín je budována lávovými proudy amfibolicko-pyroxenického andezitu Presilského efuzívního komplexu, který leží v nadloží explozivních produktů / redeponovaných tufech / drastvické formace. Mohutný lávový komplex má tloušťku 250 až 300 m. Jednotlivé lávové proudy představují deskovitá až jazykovitá tělesa různé tloušťky s blokovou odlučnosti a v bazálních částech s deskovitou odlučností.

Historický pohled na Krivín 
Podle historických dohadů je Krivín hradiště z doby halštatské a velkomoravské s vícenásobným obranným valovým systémem. V tomto období se hradiště podobného typu v zdejším okolí dost vyskytovala, neboť zde byla  Slovenská brána  a měla za účel bránit vstup do banských měst. Další hradiště se nacházela u Kozárovců, Tlmačů, Tekovské Breznice a hlavní obranná pevnost byla v Hronském Beňadiku (dnešní klášter).

K lokalitě Krivín se váže několik lidových pověstí a vyprávění o zbojníkovi Zlejkovi, který měl v ní svou skrýš (Zlejkova diera).

Reference 

Chráněná území v okrese Levice
Archeologické lokality na Slovensku
Hory a kopce v Štiavnických vrších
Údržba:Články s nekontrolovanými překlady