Mistr oltáře z Mauer bei Melk
Mistr oltáře z Mauer bei Melk byl rakouský pozdně gotický řezbář činný v letech 1500-1525. Je autorem bohatě vyřezávaného oltáře z poutního kostela Mauer, náležejícímu k obci Dunkelsteinerwald v okrsku Melk v Dolních Rakousech.

Poutní kostel Mauer 

Římskokatolický poutní kostel Mauer, zasvěcený Panně Marii („Maria am grünen Anger“), je součástí benediktinského kláštera Göttweig, založeného roku 1083 biskupem Altmannem z Pasova. Z původního kostela, který byl zřejmě dřevěný a je zmiňován roku 1096, se nic nezachovalo. Současná podoba pochází ze 14. a 15. století. Jako poslední byla postavena pozdně gotická věž. K zamýšlenému rozšíření kostela nedošlo, protože během reformace se stavební činnost zastavila.

Kromě vyřezávaného oltáře je v kostele 11 m vysoký pozdně gotický tabernákl z roku 1506 s vyřezávanými figurami sv. Barbory, Marie, sv. Kateřiny, sv. Benedikta, sv. Štěpána a sv. Mikuláše.

Oltář 
Trojkřídlý vyřezávaný oltář s nástavcem vznikl na přelomu pozdní gotiky a renesance kolem roku 1509. Tematicky ještě navazuje na tradiční náboženskou symboliku, ale pracuje už s perspektivní zkratkou a provedením patří do nové éry humanismu, která zdůrazňuje hodnotu individuálního lidského života. Mísí se v něm prvky podunajské gotiky a italské renesance.

V centrální části oltáře, obklopena anděly, je Marie s dítětem, Bůh Otec a Duch svatý a dva andělé přinášející korunu. V dolní části je složitá kompozice se skupinou figur, které k Marii vzhlížejí. Monumentální záhyby drapérií jsou ještě ohlasem gotického slohu. Dílo, které vychází také z italských vzorů, je zdobeno girlandami ovoce.

Na postranních křídlech jsou čtyři scény ze života Panny Marie.
K horním reliéfům Zvěstování a Navštívení Panny Marie mohly být předlohou dřevoryty Albrechta Dürera.
Výjev Narození Páně na levém křídle je podle mědirytu Martina Schongauera. Kompoziční schéma poslední scény Smrt Panny Marie se vyskytuje pouze v Čechách, Slezsku, Polsku, Maďarsku, Rakousku a jižním Německu. Neobvyklé je, že Mariinu duši přijímá Bůh Otec a nikoli Kristus.

Je možné, že oltář je dílem dvou umělců, z nichž druhý je autorem skupiny Ukřižování se Zachariášem a Izaiášem na oltářním nástavci.

Ze stejné doby pochází oltář z cisterciáckého kláštera ve Zwettlu.

Detaily oltáře

Odkazy

Reference

Literatura 
 Lehner, Gregor Martin: Der Schnitzaltar des Meisters von Mauer bei Melk, Schnell & Steiner, 2010
 Rainer Kahsnitz, Carved Splendor: Late Gothic Altarpieces in Southern Germany, Austria and South Tirol, Getty Publications, 2006
 Michaela Maria Schuller, Der Altar von Mauer bei Melk - ursprüngliches Aussehen und ursprüngliche Ikonographie, Diplom-Arbeit, Universität Wien, 2003
 Der Schnitzaltar von Mauer bei Melk, 206. Sonderausstellung der österreichischen Galerie Belvedere in Wien, Wien 1997
 Feuchtmüller, Rupert; Santol, Eugen: Der Schnitzaltar in Mauer bei Melk, St. Pölten, Wien, Niederösterreichisches Pressehaus, 1975
 Feuchtmüller, Rupert: Der Schnitzaltar in Mauer bei Melk. Ein Wunder der Gotischen Schnitzkunst, Verlag Niederösterreich, Pressehaus, 1955

Externí odkazy 
 Mauer bei Melk: Kirche (něm.)
 Dolnorakouský lexikon umění: Schnitzaltar der Pfarrkirche in Mauer bei Melk

Muži
Gotičtí sochaři
Rakouští sochaři
Anonymní umělci