Bedřich ze Schwarzenbergu (poslanec)
Bedřich Schwarzenberg (30. října 1862 Orlík nad Vltavou – 2. října 1936 Tochovice) byl rakouský a český šlechtic z orlické větve rodu Schwarzenbergů a politik české národnosti, na přelomu 19. a 20. století poslanec Říšské rady.

Biografie 

Jeho otcem byl politik Karel III. Schwarzenberg. V politickém životě působil i jeho bratr Karel IV. Schwarzenberg. Dne 2. července 1890 se v Praze oženil s Christiane von Schönborn (1872–1918). Bedřich vystudoval roku 1880 akademické gymnázium v Praze a pak roku 1884 práva na Univerzitě Karlově, kde roku 1887 získal titul doktora práv. Téhož roku nastoupil do politiky, když se stal okresním starostou v Mirovicích. Od roku 1889 byl okresním starostou v Milevsku a pak ještě v období let 1904–1919 v Písku. Od roku 1887 byl členem kuratoria lesnické školy v Písku, později do roku 1920 i jeho předsedou (dnes Vyšší odborná škola lesnická a Střední lesnická škola Bedřicha Schwarzenberga). Zastával funkci starosty Národní jednoty pošumavské.

V doplňovacích volbách roku 1893 byl zvolen na Český zemský sněm za velkostatkářskou kurii (nesvěřenecké velkostatky). Mandát obhájil i v zemských volbách roku 1895. Byl členem Strany konzervativního velkostatku. Na sněm se vrátil ještě v doplňovacích volbách roku 1903 a mandát obhájil v řádných zemských volbách roku 1908.

Od 90. let 19. století se zapojil i do celostátní politiky. V doplňovacích volbách roku 1895 byl zvolen do Říšské rady (celostátní zákonodárný sbor) a zastupoval zde kurii velkostatkářskou. Nastoupil 3. prosince 1895 po rezignaci svého bratra Karla IV. Schwarzenberga. V řádných volbách do Říšské rady roku 1897 mandát obhájil, nyní za městskou kurii, obvod České Budějovice. V těchto volbách patřil mezi několik málo etnicky českých poslanců zvolených v občanských kuriích (mimo velkostatkářskou kurii), kteří nebyli členy mladočeské strany. Byl kompromisním společným českým kandidátem. Shodly se na něm všechny české politické proudy a dokázal tak v etnicky smíšeném městě porazit kandidáta německého. Za týž obvod uspěl i ve volbách do Říšské rady roku 1901. V roce 1897 se profesně uvádí jako statkář, bytem na Orlíku. V Říšské radě si získal pozornost v listopadu 1896, kdy zde pronesl řeč, v níž obhajoval status češtiny coby vnitřního úřadovacího jazyka (krátce poté tento status stanovila Badeniho jazyková nařízení). Významný proslov měl v roce 1896 i na zemském sněmu, kde obhajoval české státní právo.

V roce 1907 byl jmenován členem Panské sněmovny (jmenovaná horní komora Říšské rady).

V roce 1904 zdědil po otci statek Tochovice, kde se zabýval zemědělským hospodařením. V roce 1905 získal titul tajného rady. V období let 1909–1928 byl prezidentem české zemské zemědělské rady. V letech 1906–1936 byl též prezidentem První české vzájemné pojišťovny, v letech 1909–1929 prezidentem společnosti Českého zemědělského muzea a v letech 1912–1923 také předsedal českému Lesnickému svazu. V roce 1935 odmítl kandidaturu na prezidenta republiky.

Zemřel v říjnu 1936. Ve své závěti uvedl: „Umírám pak věren do smrti českému národu.“

V roce 1890 se v Praze oženil s hraběnkou Kristinou Schönbornovou (1872–1918), dcerou českého zemského poslance a velkostatkáře Karla Bedřicha Schönborna. Kristina se později stala c. k. palácovou dámou, dámou Řádu hvězdového kříže a nositelkou Alžbětina řádu I. třídy. Jejich manželství zůstalo bez potomstva.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 
 

Bedřich
Čeští šlechtici
Rakouští šlechtici
Absolventi Univerzity Karlovy
Čeští okresní starostové
Poslanci rakouské Říšské rady
Poslanci českého zemského sněmu
Členové Panské sněmovny
Členové Strany konzervativního velkostatku
Pohřbení ve Schwarzenberské hrobce v Orlíku nad Vltavou
Narození v Orlíku nad Vltavou
Narození v roce 1862
Narození 30. října
Úmrtí v roce 1936
Úmrtí 2. října
Úmrtí v Tochovicích
Muži