Adolph Giesl-Gieslingen
Adolph Giesl-Gieslingen (7. září 1903 Trento, Tyrolsko – 11. února 1992 Vídeň) byl rakouský konstruktér lokomotiv.

Život 
Adolph Giesl-Gieslingen pocházel z rakouské důstojnické rodiny. Jeho otcem byl baron Arthur Giesl von Gieslingen (1857-1935), generál a polní velitel rakousko-uherských jednotek za první světové války. Adolph studoval na Technické univerzitě ve Vídni. Už v roce 1924 publikoval a technický článek o designu dýmnic a komínů parních lokomotiv. V roce 1925 získal titul inženýr. V témže roce nastoupil jako konstruktér do Lokomotivfabrik Floridsdorf. Zde se podílel na vývoji lokomotivy řady 214. Ředitel Arno Demmer jej v roce 1929 poslal do Spojených států, kde Giesl-Gieslingen zůstal až do roku 1938. Pracoval pro společnost New York Central Railroad, zabýval se testováním dyšny, navržené finským technikem Kyösti Kylälou. Při pobytu v USA se seznámil se svou ženou, se kterou se také v roce 1933 v New Yorku oženil. Po svém návratu se stal asistentem Arno Demmera a po druhé světové válce byl šéfkonstruktérem floridsdorfské továrny.

V roce 1946 se stal na postu čestného profesora na vídeňské technické univerzitě nástupcem Johanna Rihoseka. Navrhl typ dyšny pro parní lokomotivy, kterou si nechal patentovat, a která je známá jako dyšna Giesl. Ve spolupráci s ocelářskou firmou Schoeller-Bleckmann Stahlwerke se také podílel na její distribuci. Později ve vídeňském nakladatelství Slezak vydal několik publikací s tematikou technologie a historie parních lokomotiv.

Dílo 
 Lokomotiv-Athleten. Geschichte, Leistung und Kurvenlauf der Sechs- und Siebenkuppler. Verlag Slezak, Wien 1976, .
 Die Ära nach Gölsdorf. Die letzten 3 Jahrzehnte des österreichischen Dampflokomotivbaus. Verlag Slezak, Wien 1981, .
 Anatomie der Dampflokomotive International. Verlag Slezak, Wien 1986, .

Odkazy

Reference

Literatura 
 Ernst Kabelka: In memoriam Professor Giesl-Gieslingen. in: Schienenverkehr aktuell. 4/1992, S. 8.
 Ingrid Trummer, Alexander Stollhof (Hrsg): “…Bei uns in der Lofag…”, Erinnerungen an die Floridsdorfer Lokomotivfabrik – Wiens größter Industriebetrieb. Edition Volkshochschule, Wien 2005, .

Externí odkazy 
 

Rakouští konstruktéři
Rakouští vynálezci
Průkopníci železnice
Konstruktéři lokomotiv
Narození v roce 1903
Narození 7. září
Úmrtí v roce 1992
Úmrtí 11. února
Úmrtí ve Vídni
Muži