Bohuslav Jeremiáš
Bohuslav Jeremiáš (1. května 1859 Řestoky – 18. ledna 1918 České Budějovice) byl český hudební skladatel, dirigent, sbormistr a pedagog.

Život 
Bohuslav Jeremiáš byl synem Josefa Aloise Jeremiáše, učitele a varhaníka v Řestokách u Chrudimi. Základní hudební vzdělání získal u svého otce. Studoval na gymnáziu v Hradci Králové, kde se aktivně zapojil do hudebního života. Vedl studentský sbor, zastupoval sbormistra pěveckého sdružení Slavjan atd. Složil učitelské zkoušky a krátce učil v Rosicích nad Labem, Trojovicích a v Hrochově Týnci. Účinkoval v amatérském symfonickém orchestru v Chrudimi.

V roce 1882 učitelského povolání zanechal a vstoupil na Varhanickou školu v Praze, kde studoval u Františka Skuherského. Kromě toho navštěvoval i hudební školu vedenou hudebním skladatelem Janem Waňausem. Po dokončení studia se v roce 1885 stal varhaníkem, ředitelem kůru a sokolským kapelníkem v Chocni. V Chocni se také oženil s učitelkou a zpěvačkou Vilmou Bakešovou. Měli dva syny Otakara a Jaroslava, kteří se oba stali významnými českými hudebními skladateli

Na přímluvu svého učitele Františka Skuherského získal místo ředitele kůru v kostele Narození Panny Marie v Písku. Kromě toho působil jako učitel zpěvu na píseckých středních školách. Účastnil se snah o reformu církevní hudby, stal se členem Cyrilské jednoty. V děkanském kostele uváděl špičkové chrámové skladby předních českých hudebních skladatelů (Skuherský, Josef Bohuslav Foerster, Pavel Křížkovský) i své vlastní. Mezi jinými uvedl i Stabat Mater Antonína Dvořáka.

Založil amatérský symfonický orchestr a mužský sbor Gregora. Sbor rozšířil na smíšený a s oběma tělesy pak uváděl vrcholná díla české i světové kantátové a oratorní tvorby. Mimo jiné uvedl Haydnovo Stvoření světa, Smetanovu Českou píseň a Dvořákovu Svatou Ludmilu, Svatební košile a Dědicové Bílé hory. Vedl hudební školu spolku Gregor a stal se i ředitelem České matiční hudební školy v Českých Budějovicích. Působil jako sbormistr a dirigent českobudějovického Hlaholu. Se svými syny vydával Hudební věstník Hlaholu a České hudební školy v Českých Budějovicích.

Jeho jméno nese ZUŠ v Českých Budějovicích – Základní umělecká škola B. Jeremiáše.

Zemřel v Českých Budějovicích 18. ledna 1918, je pohřben na hřbitově svaté Otýlie (hrobky II, č. 1). 29. března 1938 mu tam byla odhalena pamětní deska.

Dílo 
Komponoval převážně vokální skladby s vlasteneckým podtextem. V jeho díle je patrný vliv Bedřicha Smetany. Obzvláště cenná je jeho třídílná Škola zpěvu vycházející z intervalové metody a soudobých vědeckých poznatků. Mezi úspěšná pedagogická díla patří i Cvičebnice zpěvu pro střední školy.
Chrámové skladby
 Česká mše vánoční (op. 17)
 Vánoční zpěv pastýřů
 České requiem (op. 30)
 četné mše

 Písně
 Píseň Zajmy
 Mně zdálo se (slova Julius Zeyer)
 Monolog starého vévody (slova Josef Svatopluk Machar)
 Starý mládenec

Sbory
 Mužské sbory (1896)
 Národu (slova Adolf Heyduk, 1899)
 Český sedlák
 Hej Slované
 Český prapor
 Věžník (1910)
 Kantáta Komenskému
 Jubilejní kantáta císaři
 Skloň Králi králů
 Ve žních
Mnoho dalších skladeb zůstalo v rukopise. Jeremiášova pozůstalost je uložena Jihočeském hudebním archivu v Českých Budějovicích.

Externí odkazy

Literatura 
 Československý hudební slovník osob a institucí Díl. I., s. 589
 
 Ján Hreňo: Život a dílo Bohuslava Jeremiáše. Praha, 1989. Diplomová práce. Univerzita Karlova, Filozofická fakulta.

Reference 

Muži
Čeští hudební skladatelé
Čeští sbormistři
Čeští dirigenti
Čeští varhaníci
Čeští hudební pedagogové
Skladatelé klasické hudby
Skladatelé chrámové hudby
Narození 1. května
Narození v roce 1859
Narození v Řestokách
Úmrtí 18. ledna
Úmrtí v roce 1918
Úmrtí v Českých Budějovicích
Pohřbení na hřbitově sv. Otýlie