Diablovina
Diablovina patří k výrazným věžím v hřebeni Bášt ve Vysokých Tatrách. Spolu se sousedními věžemi přispívá k divoké rozeklaností nejvyšší části hřebene. Převážně pekelné názvosloví tohoto úseku se váže k pověsti. Maďarský název Ördög-torony i německý Teufelsturm znamená doslova „Čertova věž“, ta však leží v masivu Kotlového štítu.

Topografie 
Popisovanou skupinu věží odděluje Diablovo sedlo od Zadní Bašty, Satanovo sedlo od Satana. Od severovýchodu je první Zlatinská veža, dále Zlatinská štrbina, Diablovina, Pekelníkova štrbina, Pekelník, Čertova štrbina a Čertov hrb.

Několik horolezeckých výstupů 
 1907 – první výstup z Diablova sedla přes Zlatinskou věž G. O. Dyhrenfurth a H. Rumpelův, II. Pokračovali na Pekelník, Čertův hrb a dolů do Satanova sedla, I.
 1914 – první zimní výstup A. Grósz a Z. Neupauer, cestou prvního výstupu.
 1935 – prvovýstup na Zlatinskou věž „Motykova cesta“ A. a M. Bacsányiové, Z. Brull, W. Dobrucký, S. Motyka a K. Mrózek, IV.
 1977 – prvovýstup středem východní stěny Diabloviny A. Bieluń a J. Tillak, pevná deskovitá skála, V +.

Pověst 
Mladý horník Stacho z Mengusovců našel zlato v oblasti Hincova plesa a přestože ho satan sídlící v nejvyšším štítě třikrát varoval, nepřestával kutat. Země se zatřásla, z blízkého štítu spadly dvě skalní laviny, zahubily ho a vyvalily se až do protisvahu. Zlato se ukrylo v Zlatinské veži a podle satanových služebníků byly pojmenovány sousední věže - Diablovina, Pekelník, Čertov hrb.

Galerie

Odkazy

Reference

Literatura 
 A. Puškáš, Vysoké Tatry - horolezecký sprievodca, Monografie, VIII diel, 1987.
 A. Marec, Zlato pod Kriváňom, Mladé Letá 1991.

Externí odkazy 
 
 V mapě Mlynické doliny s nesprávným názvem Zlatavá namísto Zlatinská (věž, štěrbina) 

Dvoutisícovky na Slovensku
Hory a kopce ve Vysokých Tatrách
Hory a kopce v Prešovském kraji
Mlynická dolina
Mengusovská dolina
Dvoutisícovky v Karpatech