Kostel Stětí svatého Jana Křtitele (Těchlovice)
Římskokatolický farní kostel Stětí sv. Jana Křtitele v Těchlovicích je gotická sakrální stavba stojící v centru obce severně od těchlovické tvrze. Stojí na opyši ostrohu, vybíhajícího podél potoka nad pravý břeh Labe. Od roku 1966 je kostel chráněn jako kulturní památka.

Historie 

Kostel pochází ze 14. století. Poprvé byl písemně připomínán v roce 1363. Kolem roku 1550 byl přestavěn a v roce 1936 k němu byla přistavěna západním průčelí předsíň.

Architektura 
Jedná se o původně gotický jednolodní obdélný kostel s mírně šířkově a výškově odsazeným pětibokým presbytářem, orientovaným k východu. Po severní straně se nachází sakristie. Po jižní straně lodi je přístavek Božího hrobu. V jihozápadním nároží se nachází hranolová věž. Před hladkým západním průčelím je předsíň. Boční stěny mají polokruhově zakončená okna. Presbytář je s hrotitě sklenutými okny bez kružeb (s výjimkou východního se zachovanou kružbou) a odstupňovanými rohovými opěráky. Hranolová věž je zdobená štukovými poli a kryta cibulovitou bání. Věž bez oken, s výraznými ciferníky fungujících hodin.

Presbytář je sklenut křížovou a paprsčitou klenbou s jedním svorníkem a mohutnými hruškovými žebry bez konzol. V kostele jsou tři malá hrotitá okna v nepravidelných špaletách. V závěrové stěně je dvoudílné hrotité okno s kružbami a středovým prutem. V severní stěně se nachází malý hrotitý sanktuář. V jižní stěně je velký hluboký pravoúhlý výklenek. Triumfální oblouk je hrotitý a má zkosené hrany. Loď je obdélná s dřevěný stropem. V jejím jihozápadním koutě je vestavěná věž, která je v přízemí i v patře otevřená do lodi velkými polokruhovými oblouky. Kruchta je dřevěná, tříramenná. Prostor Božího hrobu je čtvercový a má plochý strop. Sakristie je obdélná a sklenutá hladkou křížovou klenbou.

Zařízení 
Hlavní oltář Stětí svatého Jana Křtitele, boční oltář Panny Marie a kazatelna jsou pseudogotické. Obraz sv. Barbory je rokokový. Barokní sošky zpodobňující Vítězného Krista, sv. Jana Nepomuckého a sousoší Ukřižování pocházejí z 18. století. Kamenná křtitelnice pochází ze 16. století. Je v ní mísa, která je datovaná do roku 1585. Křtitelnice je opatřena dřevěným barokním víkem.

Varhany 

V 17. stol. se zde nacházely „nějaké malé varhany“. Roku 1709 byly nahrazeny novým positivem o pěti rejstřících, který dodal T. F. Fleck. V roce 1726 tento varhanář nástroj opravil, další oprava je zaznamenaná v roce 1750. (archiv Biskupství litoměřického, kart. 141.; dále Státní oblastní archiv Děčín – Vs Děčín -  knihy kostelních účtů 1682-1725 , 1725-1776 a 1818-1860) Fleckovy varhany roku 1709 činily 80 zlatých. Fleckova oprava roku 1726 stála 3 zl. 30 kr, oprava roku 1750 stála 4 zl. a 57 kr. 

Renovací těchto varhan, kterou byl pověřen roku 1824 Franz Feller z Libouchce, byl přistavěn pedál.  Další opravy jsou zmiňovány v letech 1846-1876. Stav je označován jako špatný, renovace r. 1824 činila 117 zl. 30 kr.

O stavbě nového nástroje bylo rozhodnuto roku 1863. Tehdy předložil rozpočet Franz Müller z Janova (u Sloupu) s nabídkou 49 tónů v manuálu a 22 v pedálu. Počet rejstříků : 8  (ze starého pozitivu měla být použita Octave a Mixtur). Tento náveh však nebyl přijat. Po shromáždění potřebných finančních prostředků až r.1877 se stavby ujali bratři Fellerové (Franz a Josef). Vytvořili „fabrický“ typ své dílny v Libouchci. Štafírování provedl roku 1881 Wenzel Hegebart z Bohosudova (Státní archiv Děčín, sign. B-41; dopisy těchlovického faráře, návrh varhanáře z 13.3.1863. Dále dopis regenschoriho – sign.B-41 č. 49.) Oprava r. 1895 stála 273 zl – dobrozdání regenschoriho z 18.8.1895. Provedli ji J. Schiffner a A. Paštika. Přestože nástroj nebyl rekvírován roku 1918, pozdějším vandalským zásahem byly zcizeny prospektové píšťaly – nyní zinkové.

Dispozice:

-   dle F. Müllera: Flute 8´, Principal 4´Flute 4´, Quinte 3 (kopula 8), Oktáva 2´, Mixture 3x. Pedál: Subbas 16´, Octavbas 8´.

-   dle bří Fellerů: Principal 8´, Gedakt 8´, Octave 4´, Flute 4´, Superoctav 2´*, Mixture 1´-1/3. 4x. Pedál: Subbas 16´, Octavbas 8´. 

*: v místě superoctav 2´ se nyní nachází Gamba 8´ (podle vyjádření MUDr. Horáka byl tento zásah proveden někdy po roce 1918.)

Dne 20.12. LP 1992 provedli prohlídku Těchlovických varhan organolog MUDr. Tomáš Horák a varhaníci Jan Záhora st. a Jan Záhora ml. Dle zápisů, nalezených ve varhanách jde o nástroj, pocházející z libouchecké dílny Franze a Josepha FELLERA. Postaveny v květnu 1877. Opravili ( a změnu v dispozici později udělali) Jindřich Schiffner, Praha + August Paštika, známí to „romantičtí“ varhanáři roku 1895. V literatuře jde o prozatím neznámý nástroj Fellerů. (V Děčíně u sv. Václava a Blažeje je nástroj třetího z bratrů Fellerů – Antona). Z dochovaných materiálů lze určit, že po roce 1965 již nástroj nebyl funkční, hrací stůl byl zakryt kobercem a přes opravy celého kostela k opravě varhan nedošlo. K bohoslužbě se používalo harmonium, po roce 1994 elektrofonický nástroj.

V srpnu 2005 varhany prohlédl Jan Záhora st., regenschori v Děčíně, s konstatováním, že shora popsaný stav je nezměněn, navíc od prohlídky v roce 1992 chybí několik píšťal. Prohlídce přítomna starostka obce pí. Hrůzová a duchovní správce excurrendo Mgr. Martin Davídek.

Okolí kostela 
Okolní bývalý hřbitov byl zrušen beze stop. Při silnici se nachází výklenková kaple. Má trojúhelný štít a je sklenuta valenou klenbou. Uvnitř se nachází barokní kamenná socha Piety z konce 17. století. Nedaleký železný kříž na kamenné podstavci je datován letopočtem 1833.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 Pořad bohoslužeb v kostele Stětí sv. Jana Křtitele, Těchlovice (katalog biskupství litoměřického)
 Program NOCI KOSTELŮ, Těchlovice, kostel Stětí sv. Jana Křtitele
 Kostel Stětí svatého Jana Křtitele v Těchlovicích na webu Hrady.cz
 Horák, Tomáš MUDr, Varhany a varhanáři Děčínska a Šluknovska,
 Záhora st., Jan, Dokumentace Fellerových varhan v Těchlovicích, Farní archiv Děčín i.

Stětí svatého Jana Křtitele Těchlovice
Těchlovice
Stětí svatého Jana Křtitele Těchlovice
Kulturní památky v okrese Děčín
Těchlovice (okres Děčín)