Jaromír Pečírka (lékař)
Jaromír Pečírka (19. dubna 1864 Praha – 13. března 1933 Teplice), byl český vojenský lékař, generál rakousko-uherské i československé armády. Od roku 1888 působil ve vojenské zdravotní službě. S rakouským námořnictvem uskutečnil cestu kolem světa. V roce 1912 byl povýšen na šéflékaře, od roku 1916 na generálního štábního lékaře. Po vzniku ČSR se podílel na budování československého vojenského zdravotnictví jako generál zdravotnictví a šéf odboru na Ministerstvu národní obrany. Měl široké zájmy: zabýval se také entomologií (zejména výzkumem kovaříkovitých) a botanikou, sbíral obrazy, věnoval se lyžování a horolezectví.

Život

Mládí a vojenská kariéra 
Narodil se 19. dubna 1864 v Praze. Po absolvování pražské lékařské fakulty vstoupil do služeb rakouského vojenského námořnictva. Uskutečnil s ním cestu kolem světa. Poté byl přeložen k zeměbraně. Roku 1912 byl jmenován šéflékařem vojenské zdravotní služby a v roce 1916 generálním štábním lékařem. Během války byl určitou dobu velitelem posádkové nemocnice v Praze.

Po vzniku Československa se zapojil do budování vojenského zdravotnictví jako generál a šéf odboru na Ministerstvu národní obrany. Roku 1923 odešel do důchodu.

Vědecké, kulturní a sportovní aktivity 
Pečírka měl široké vědecké a kulturní zájmy. Během cesty kolem světa s vojenským námořnictvem se z něj stal nadšený botanik a reportáže z navštívených míst posílal do časopisu Zlatá Praha. Později, jako plukovní lékař v Českých Budějovicích, se věnoval entomologii. Zkoumal hmyz na Šumavě a specializoval se na čeleď kovaříkovitých; deset druhů po něm dostalo příponu Pečirkai. Spolu s profesorem Františkem Klapálkem zakládal Českou společnost entomologickou a dlouhodobě v ní působil jako místopředseda. Rozsáhlou sbírku tisíců druhů brouků v desetitisících exemplářích věnoval ještě před válkou Národnímu muzeu.

Byl také znalcem umění. V domácí sbírce měl několik cenných obrazů.

V oblasti sportu se angažoval v lyžování a alpinismu. Vystoupil na několik exotických hor, například na Jávě a v Kordillerách, přičemž některé vrcholy byly i přes 5000 m nad mořem. Uskutečnil také výstupy v Dolomitech a Alpách. Patřil mezi zakladatele Klubu alpistů československých (KAČS) a od roku 1924 tomuto spolku předsedal. Určitou dobu byl rovněž prvním místopředsedou Svazu lyžařů RČS.

Závěr života 
Poslední léta života pro něj byla těžká. 18. září 1927 mu zemřela manželka a roku 1931 i syn Ivan Pečírka. Jaromír Pečírka onemocněl v lednu 1933 chřipkou, k níž se přidalo onemocnění ledvin. 25. února odjel na léčení do Teplic, jeho stav se ale zhoršil a (podle nekrologu v Lidových novinách) tam 13. března téhož roku zemřel. (Národní listy uvádějí jako místo úmrtí Dubí u Teplic, autoritní databáze NK ČR a portál valka.cz Prahu). Pohřben byl 17. března ve Všenorech do rodinné hrobky.

Rodina a příbuzenstvo 
 Otec MUDr. Josef Pečírka (1818–1870) byl lékař, středoškolský profesor, spisovatel a překladatel populární lidové četby.
 Matka Marianna Pečírková (1838–1904) pokračovala po smrti manžela ve vydávání jím založeného Pečírkova Národního kalendáře.
 Bratr Ferdinand Pečírka (1859–1922) byl lékař, profesor dermatologie a venerologie na pražské univerzitě. Založil a řadu let vedl český spolek pro komorní hudbu. Jeho syn Jaromír Pečírka mladší (1891–1966) byl historikem umění.
 Manželka Božena Pečírková († 1927) byla dcerou Jana Nolče, bývalého zemského poslance.
 Syn Ivan Pečírka (1895–1931) byl rovněž lékař. Pracoval jako první asistent chirurgické kliniky, ve volném čase se věnoval lyžování a horolezectví.

Vyznamenání

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura

Externí odkazy 
 
 
 Podrobný přehled Pečírkovy vojenské kariéry v datech (valka.cz)
 Antonín Schier: Generál MUDr. Jaromír Pečírka

Čeští generálové
Čeští botanici
Čeští entomologové
Čeští horolezci
Čeští lyžaři
Absolventi 1. lékařské fakulty Univerzity Karlovy
Lékaři z Českých Budějovic
Lékaři z Prahy
Nositelé Řádu Františka Josefa
Nositelé Karlova vojenského kříže
Nositelé Vojenské záslužné medaile (Rakousko)
Nositelé Vojenského záslužného kříže (Rakousko)
Nositelé Vojenského jubilejního kříže
Narození v roce 1864
Narození 19. dubna
Narození v Praze
Úmrtí v roce 1933
Úmrtí 13. března
Úmrtí v Teplicích
Zemřelí na urologická onemocnění
Pohřbení ve Všenorech
Muži
Čeští lékaři 19. století
Čeští lékaři 20. století
Čeští vojenští lékaři