Václav Bernard Ambrosi
Václav Bernard Ambrosi, německy Wenzel Bernard Ambrozy, Ambrozzi, česky také Ambrož nebo Ambrosius (26. září 1725 Kutná Hora – 30. dubna 1806 Praha) byl český malíř, kreslíř, restaurátor, přísežný odhadce a znalec umění.

Život 
Václav Bernard Ambrosi se narodil v rodině Václava a Markéty Ambrožových v Kutné Hoře. V raném dětství se s rodiči přestěhoval do Prahy, kde v osmi letech přišel o otce. Studoval u jezuitů v Praze gymnázium a univerzitní přípravku filozofie. Malířství studoval nejdříve u svého bratra Josefa, který byl miniaturistou, a pokračoval školením u pražského malíře a kanovníka řádu premonstrátů na Strahově  Siarda Noseckého. Zamýšlel vstoupit do řádu jezuitů, ale nakonec se oženil a zůstal malířem pracujícím na zakázku, sběratelem a znalcem obrazů, a také uznávaným restaurátorem. Díky svému talentu a společenským stykům byl jmenován dvorním malířem císařovny Marie Terezie. Byl posledním zvoleným představeným pražského cechu malířů před jeho zrušením císařem Josefem II.. Tento císař i jeho následovník František I. Ambrosimu uznali statut dvorního malíře a znalce vývěsních štítů.

Rodina 
 Bratr Josef Ambrozi, malíř-miniaturista, připomíná se pouze jednou k roku 1733.
 Syn František Matěj Václav (1762-1815 ) galerista, starožitník a znalec umění, vedl svou galerii, sbírku grafiky a knihovnu v Teplicích 
 Syn Anton Ambrozi (1768-14.5.1788 Praha), byl rovněž malíř. Podle Jána Kollára namaloval scény podle Ovidia, nejspíše jeho Proměn. Jeho otec mu dal postavit náhrobek s textem:"Hic jacet Antonius Ambrozius, adolescens morum candore et artis pictoriae praestantia nulli secundus ordini naturae nimis maturae obsecundus, Die XIV May MDCCLXXXVIII aetatis suae XX.", podle Dlabače na obecním novoměstském hřbitově, jímž patrně mínil hřbitov Olšanský.
 Syn František Václav (1799–1883).

Dílo 

Ambrosi maloval portréty, oltářní obrazy a nástěnné malby, fresky. Nejlépe o jeho činnosti byl informován Bohumír Jan Dlabač, z jeho životopisného lexikonu čerpali všichni ostatní encyklopedisté. 
 Freska nad schodištěm v paláci Sylva-Taroucca  v Praze na Novém Městě, Na příkopě čp. 852/II, po roce 1766, kdy se majiteli paláce stali Nosticové.
 Nedochované  fresky šesti českých knížat (Přemysla Oráče, Nezamysla, Mnaty, Vojena, Vratislava a sv. Václava)  na fasádě mezi okny prvního patra rohového domu čp. 415/II na nároží ulic  Vyšehradské č. 9 a Na hrobci. Dům byl v asanaci zbořen, na jeho místě stojí novorenesanční dům U pěti králů z roku 1906. Námět maleb bývá oceňován jako první národně obrozenecké dílo v české malbě. 
 Nedochované fresky v klášteře celestinek v Praze na Novém Městě v Jindřišské ulici, zbořeném po josefínských reformách. 
 oltářní obrazy: pro rodinu Nosticů v zámeckém kostele v Měšicích u Prahy
 oltářní obraz sv. Havla v Cítolibech
 oltářní obraz  sv. Ludvíka v Linci pro hraběte Štampacha 
 Královna Ester omdlévá před Ahasverem; Královská korunovace Ester dvojice protějškových miniatur, olejomalba na mědi,  35 x 25,5 cm. aukce Berlín 2011
 votivní obrazy převážně malých formátů.
 
Jeho rokokový dekorativní malířský styl se blížil vrstevníkům a přátelům Josefu Hagerovi a Josefu Grundovi, v jeho stopách šel Antonín Tuvora. Inspiroval se snad i pracemi Václava Vavřince Reinera. Dlabač a podle něj Constantin von Wurzbach uvádějí, že Ambrosi maloval v benátském stylu a užíval jasné a živé barvy. Jeho obrazy mají dobrou kompozici, tváře postav jsou dobře charakterizovány, pozadí tvoří architektura.

Odkazy

Reference

Literatura 
 Gottfried Johann Dlabacž: Allgemeines historisches Künstler-Lexikon für Böhmen und zum Theil auch für Mähren und Schlesien.(Theil 1: A - H. Gottlieb Haase Prag 1815, s. 42-44. 
 Georg Kaspar Nagler: Neues allgemeines Künstler-Lexicon oder Nachrichten von dem Leben und den Werken der Maler, Bildhauer, Baumeister, Kupferstecher, Formschneider, Lithographen, Zeichner, Medailleure, Elfenbeinarbeiter (Band 1, 1835, Strana 99, (On line na Google Books)
 George Long, The Biographical Dictionary of the Society for the Diffusion of Useful Knowledge, Svazek 2, Vydání 1, Longman, Brown, Green, and Longmans, 1843 (On line na Google Books)
 Friedrich Faber-Lorenz Clasen: Conversationslexicon für bildende Kunst (Band 1, 1843, Seiten 23/24, On line na Google Books)
 Constantin von Wurzbach: Ambrozy, Wenzel Bernard. In: Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich. 1. Theil. Universitäts-Buchdruckerei L. C. Zamarski (vormals J. P. Sollinger), Wien 1856, s. 28 (Digitalizováno).
 Friedrich Mueller: Die Künstler aller Zeiten und Völker: oder, Leben und Werke der berühmtesten Baumeister, Bildhauer, Maler, Kupferstecher (1857, Seite 36, online bei Google Books)
 Allgemeine Realencyklopädie oder Conversationslexikon für alle Stände (Band 1, 1865, Seite 418, On line na Google Books)
 	Prokop Toman: Nový slovník československých výtvarných umělců. 3. vydání, díl I. Praha 1947, s. 17.
 Nová encyklopedie českého výtvarného umění- Dodatky. Academia  Praha 2006, s. 70.

Externí odkazy 
 
 
 Bryan's Dictionary of Painters and Engravers, edited by Robert Edmund Graves and Sir Walter Armstrong, 1886–1889, p. 32

Čeští malíři 18. století
Čeští malíři 19. století
Fresky
Narození 26. září
Narození v roce 1725
Narození v Kutné Hoře
Úmrtí 30. dubna
Úmrtí v roce 1806
Úmrtí v Praze
Muži