Příspěvek na péči
Příspěvek na péči se poskytuje osobám závislým na pomoci jiné fyzické osoby. Tímto příspěvkem se stát podílí na zajištění sociálních služeb, nebo jiných forem pomoci při zvládání základních životních potřeb osob. Náklady na příspěvek se hradí ze státního rozpočtu.

Když byl v roce 2006 uveden do života nový zákon o sociálních službách, byla jeho nejvýznamnější změnou právě část pojednávající o zcela nové formě finanční podpory sociálních služeb – o příspěvku na péči. Jednalo se o zcela nový nástroj financování sociálních služeb, který měl za cíl výrazně přispět k potřebným, žádoucím a očekávaným změnám v této oblasti. Již od roku svého zavedení tvoří tato dávka více než 40procentní podíl všech finančních prostředků vynaložených na sociální služby v České republice.

Obecně prospěšná společnost Asistence od roku 2021 usiluje o zavedení pátého, individualizovaného stupně příspěvku na péči pro osoby s nejtěžším postižením, kterým čtvrtý stupeň nestačí na zajištění běžných potřeb.

Právní úprava 
Příspěvek na péči je upraven zákonem č. 108/2006 Sb.,o sociálních službách a prováděcí vyhláškou č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách.

Prováděcí vyhláška stanovuje rozsah úkonů péče poskytovaných v rámci jednotlivých druhů sociálních služeb a rovněž určuje maximální výši úhrad. Základním kritériem pro stanovení výše příspěvku je stupeň závislosti klienta na pomoci druhé osoby.

Podle § 19 zákona o sociálních službách může být příjemcem příspěvku oprávněná osoba, nebo zákonný zástupce, či jiná fyzická osoba, které byla nezletilá oprávněná osoba svěřena do péče rozhodnutím příslušného orgánu.

Nárok na příspěvek 
Nárok na příspěvek má, dle § 7 zákona o sociálních službách osoba, která z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu potřebuje pomoc jiné fyzické osoby při zvládání základních životních potřeb v rozsahu stanoveném stupněm závislosti podle § 8 zákona o sociálních službách (za předpokladu, že jí tuto pomoc poskytuje osoba, nebo zařízení, které je k této činnosti způsobilé dle § 7 odst 2.)

Nárok na příspěvek má tato osoba i po dobu, po kterou je jí podle zvláštního právního předpisu poskytována zdravotní péče v průběhu hospitalizace.

Nárok na příspěvek nemá osoba mladší jednoho roku. O příspěvku rozhoduje krajská pobočka Úřadu práce. Nárok na příspěvek je dále upraven § 13 zákona o sociálních službách.

Nárok na příspěvek vzniká dnem splnění podmínek stanovených v § 7 a 8 zákona o sociálních službách.

Nárok na výplatu příspěvku vzniká podáním žádosti o přiznání příspěvku, na který vznikl nárok podle odstavce 1 zákona o sociálních službách, není-li řízení o jeho přiznání zahájeno z moci úřední.

Příspěvek může být přiznán a vyplácen nejdříve od počátku kalendářního měsíce, ve kterém bylo zahájeno řízení o přiznání příspěvku.

Splňuje-li oprávněná osoba podmínky nároku na příspěvek jen po část kalendářního měsíce, náleží příspěvek ve výši, v jaké náleží za kalendářní měsíc.

Okruh osob a zařízení způsobilých k výkonu péče 
Dle zákona o sociálních službách může péči zajišťovat:
 osoba blízká
 asistent sociální péče uvedený v § 83 zákona o sociálních službách
 poskytovatel sociálních služeb, který je zapsán v registru poskytovatelů sociálních služeb podle § 85 odst. 1 zákona o sociálních službách
 dětský domov
 speciální lůžkové zdravotnické zařízení hospicového typu

Stanovení stupně závislosti 
Podle § 9 zákona o sociálních službách se při posuzování stupně závislosti hodnotí schopnost zvládat tyto základní životní potřeby:
 mobilita
 orientace
 komunikace
 stravování
 oblékání a obouvání
 tělesná hygiena
 výkon fyzilogické potřeby
 péče o zdraví (hodnotí se ve vztahu ke konkrétnímu zdravotnímu postižení a režimu stanovenému ošetřujícím lékařem)
 osobní aktivity
 péče o domácnost (nehodnotí se u osob do 18 let věku)

Při hodnocení schopnosti zvládat základní životní potřeby se hodnotí funkční dopad dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu na schopnost zvládat základní životní potřeby. Přitom se nepřihlíží k pomoci, dohledu nebo péči, která nevyplývá z funkčního dopadu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu.

Prováděcí vyhláška k zákonu o sociálních službách upravuje způsob hodnocení základních úkonů péče o vlastní osobu a soběstačnosti. Posuzuje se schopnost osoby dlouhodobě, samostatně, spolehlivě a opakovaně rozpoznat potřebu úkonu, úkon fyzicky provádět obvyklým způsobem a kontrolovat správnost jeho provádění.

Stupně závislosti 
Podle § 8 zákona o sociálních službách lze stanovit 4 stupně závislosti ve dvou skupinách podle věku žadatele:

Osoba do 18 let věku se považuje za závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve
 stupni I (lehká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat tři základní životní potřeby
 stupni II (středně těžká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat čtyři, nebo pět základních životních potřeb
 stupni III (těžká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat šest, nebo sedm základních životních potřeb
 stupni IV (úplná závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat osm, nebo devět základních životních potřeb
Osoba starší 18 let věku se považuje za závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve
 stupni I (lehká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat tři nebo čtyři základní životní potřeby
 stupni II (středně těžká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat pět, nebo šest základních životních potřeb
 stupni III (těžká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat sedm, nebo osm základních životních potřeb
 stupni IV (úplná závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat devět, nebo deset základních životních potřeb

Výše příspěvku 
Podle § 11 zákona o sociálních službách je výše příspěvku na péči stanovena následovně:

Výše příspěvku pro osoby do 18 let věku činí za kalendářní měsíc

 3300 Kč, jde-li o stupeň I (lehká závislost),
 6600 Kč, jde-li o stupeň II (středně těžká závislost),
 jde-li o stupeň III (těžká závislost),
 9900 Kč, pokud osobě poskytuje pomoc poskytovatel pobytových sociálních služeb nebo dětský domov anebo speciální lůžkové zdravotnické zařízení hospicového typu,
 13900 Kč v ostatních případech,

 jde-li o stupeň IV (úplná závislost),
 13200 Kč, pokud osobě poskytuje pomoc poskytovatel pobytových sociálních služeb nebo dětský domov anebo speciální lůžkové zdravotnické zařízení hospicového typu,
 19200 Kč v ostatních případech.

Výše příspěvku pro osoby starší 18 let činí za kalendářní měsíc

 880 Kč, jde-li o stupeň I (lehká závislost),
 4400 Kč, jde-li o stupeň II (středně těžká závislost),
 jde-li o stupeň III (těžká závislost),
 8800 Kč, pokud osobě poskytuje pomoc poskytovatel pobytových sociálních nebo dětský domov anebo speciální lůžkové zdravotnické zařízení hospicového typu,
 12800 Kč v ostatních případech,

 jde-li o stupeň IV (úplná závislost),
 13200 Kč, pokud osobě poskytuje pomoc poskytovatel pobytových sociálních služeb nebo dětský domov anebo speciální lůžkové zdravotnické zařízení hospicového typu,
 19200 Kč v ostatních případech.

Uvedené výše příspěvku se v některých případech ještě zvyšují o 2000 Kč za kalendářní měsíc. (Podle § 12 zákona o sociálních službách)

Řízení o příspěvku 
Řízení o přiznání příspěvku na péči se zahajuje na základě písemné žádosti podané na tiskopisu předepsaném ministerstvem (žádosti jsou k dispozici na kontaktních pracovištích krajských poboček úřadu práce, nebo na Integrovaném portálu MPSV v sekci Elektronické formuláře). Žádost se podává na kontaktním pracovišti krajské pobočky úřadu práce. Příslušnost se určuje dle místa trvalého pobytu žadatele o příspěvek.

Krajská pobočka Úřadu práce (sociální pracovník) provádí pro účely rozhodování o příspěvku nejprve sociální šetření, při kterém se zjišťuje schopnost samostatného života osoby v jejím přirozeném sociálním prostředí. Následně krajská pobočka Úřadu práce zašle příslušné okresní správě sociálního zabezpečení žádost o posouzení stupně závislosti osoby. Na základě tohoto posudku pak krajská pobočka Úřadu práce vydá rozhodnutí o tom, zda se příspěvek na péči přiznává či nikoliv.

Proti tomuto rozhodnutí se lze odvolat. Odvolání se podává k úřadu, který napadené rozhodnutí vydal, o odvolání pak rozhoduje MPSV.

Příslušný úřad práce rovněž provádí kontrolu využívání příspěvku dle § 29 zákona o sociálních službách .

Reference

Literatura k tématu 
 KRÁLOVÁ, Jarmila; RÁŽOVÁ, Eva: Sociální služby a příspěvek na péči 2012. Nakladatelství Anag, 2012. .
 Sociální zabezpečení [ÚZ 2019 č. 1308] Ostrava: Sagit, 2019. 272 stran (ÚZ: úplné znění; číslo: 1308)

Externí odkazy 
 stránky ministerstva práce a sociálních věcí – http://www.mpsv.cz/cs/
 elektronické formuláře na integrovaném portálu MPSV – https://web.archive.org/web/20140817065501/http://portal.mpsv.cz/soc/ssl/elforms
 zákony a vyhlášky – http://www.zakonyprolidi.cz/
 článek o příspěvku na péči na portálu Peníze.cz – http://www.penize.cz/socialni-davky/258389-penize-ktere-usnadni-zivot-prispevek-na-peci
 průvodce vyplněním formuláře Žádost o příspěvek na péči - https://pece.cz/novinka/formular-zadosti-o-prispevek-na-peci-jak-ho-vyplnit-a-na-co-nezapomenout

Sociální zabezpečení