Ludwig Schlesinger
Ludwig Schlesinger (13. října 1838 Horní Litvínov – 24. prosince 1899 Praha) byl rakouský a český historik a politik německé národnosti, v 2. polovině 19. století poslanec Českého zemského sněmu, koncem století předseda klubu německých poslanců na zemském sněmu.

Biografie 
Pocházel z rodiny řemeslníka. Studoval na cisterciáckém gymnáziu v Chomutově, pak od roku 1853 na piaristickém gymnáziu v Mostě. V letech 1857–1860 vystudoval filozofii, klasickou filologii, dějiny a matematiku na Karlo-Ferdinandově univerzitě v Praze. Zde se zapojil do činnosti burschenschaftu Albia a v letech 1858–1859 byl předsedou čtenářského spolku německých studentů. Roku 1862 získal titul doktora filozofie a roku 1863 kvalifikaci učitele. Působil v letech 1865–1868 jako zastupující pedagog na německé reálce v Praze. Roku 1869 byl převeden do Litoměřic, kde se stal ředitelem tamní reálné školy. Byl zde také veřejně aktivní, zasedal v obecním zastupitelstvu. Od roku 1876 zastával funkci ředitele německého dívčího lycea v Praze. V roce 1861 spoluzaložil Verein für Geschichte der Deutschen in Böhmen (Spolek pro dějiny Němců v Čechách), kterému od roku 1880 (podle jiného zdroje až od roku 1892) předsedal. Dlouhodobě (v letech 1870–1892) redigoval spolkový časopis Mitteilungen des Vereines für Geschichte der Deutschen in Böhmen. V historiografické práci se snažil zdůrazňovat podíl německého elementu na utváření dějin Čech. Vydával edice pramenů městské provenience ze středověkého období.

V 70. letech 19. století se natrvalo zapojil i do zemské politiky. V zemských volbách v roce 1870 byl zvolen na Český zemský sněm za kurii venkovských obcí (obvod Karlovy Vary – Loket – Bečov). Mandát obhájil za tentýž obvod i zemských volbách v roce 1872. Do sněmu se po krátké přestávce vrátil i po volbách v roce 1878, nyní za kurii venkovských obcí (obvod Liberec – Jablonec – Tanvald). Jeho volba byla potvrzena v březnu 1880. V řádných volbách v roce 1878 v tomto obvodu uspěl Josef Gahler, ale křesla se musel vzdát, protože zároveň uspěl i v jiné kurii. Na 28. říjen 1878 zde proto byly vypsány doplňovací volby. Schlesinger v tomto okrsku mandát obhájil i v řádných volbách v roce 1883, stejně jako ve volbách v roce 1889 a volbách v roce 1895.

Od roku 1885 byl členem zemského výboru, kde vedl referát finanční. V letech 1886–1889 se ovšem na práci výboru ani sněmu nepodílel, v rámci tehdejší německé politiky pasivní rezistence.

Stranicky se profiloval jako německý liberál (takzvaná Ústavní strana, liberálně a centralisticky orientovaná, odmítající federalistické aspirace neněmeckých etnik). Coby zastánce zájmů německé populace Čech navrhl v roce 1882 poprvé koncept administrativního rozdělení Čech na českou a německou část. V roce 1890 se podílel na vyjednávání o česko-německém smíru (takzvané punktace). Poté, co zemřel Franz Schmeykal, se roku 1894 stal předsedou poslaneckého klubu německých poslanců na zemském sněmu. V roce 1896 se podílel na vzniku Německé pokrokové strany, která se následujícího roku odtrhla na Říšské radě od střechového klubu Sjednocené německé levice. V rámci strany patřil k umírněnému křídlu a když koncem 90. let vrcholily emoce okolo Badeniho jazykových nařízení, snažil se za sudetoněmeckou populaci zcela nezpřetrhat vztahy s vládou. Badeniho jazyková nařízení ovšem odmítal a v lednu 1898 navrhl jménem německých poslanců na sněmu jejich zrušení.

Zemřel v prosinci 1899.

Reference

Externí odkazy 
 
 
 Nekrolog v deníku Bohemia
 

Absolventi Univerzity Karlovy
Poslanci českého zemského sněmu
Členové Ústavní strany
Členové Německé pokrokové strany (Rakousko)
Čeští místní politici
Čeští pedagogové
Rakouští pedagogové
Němečtí pedagogové
Čeští historikové
Rakouští historikové
Němečtí historikové
Editoři historických pramenů
Sudetští Němci
Narození v roce 1838
Narození 13. října
Úmrtí v roce 1899
Úmrtí 24. prosince
Muži
Narození v Litvínově
Historikové 19. století