Loretánský poklad
Loretánský poklad v Praze, nazývaný též Loretánská klenotnice je rozsáhlá sbírka několika set liturgických a votivních uměleckých předmětů, šperků i užitkového nářadí a nádobí, uchovávaná řádem menších bratří kapucínů v pražské Loretě. Po Svatovítském pokladu Metropolitní kapituly je druhou nejcennější chrámovou klenotnicí v České republice.

Historie 
Předměty byly shromažďovány od založení Lorety v roce 1626, zprvu především zakladatelkou Benignou Kateřinou z Lobkovic (̝1594-1653). Pocházejí převážně z období baroka. V letech 1699 až 1702 pro něj byla vybudována zvláštní místnost v přízemí ambitu. V období 2. světové války byla sbírka ukryta před nacisty v suterénu pod ambity tak, že vstup a větrací okénka byla zazděna. V letech 1950-1951 byla sbírka objevena, vyzvednuta a zkonfiskována. Část převzalo Uměleckoprůmyslové muzeum v Praze, další část Národní muzeum v Praze. Nejvýznamnější předměty byly převedeny pod správu Muzea hl. m. Prahy. Tento soubor precios a parament byl do roku 1965 restaurován a přesunut do dvou nově zabezpečených trezorových místností v 1. patře, kde je vystavena dosud. Kromě pokladu byly v 60. letech 20. století v ambitu vystaveny také pravoslavné ikony. Po návratu kapucínů do kláštera roku 1990 následovala restituce a sbírky byly opět sjednoceny pod vlastní správu řádu.

Obsah sbírek 
Poklad tvoří preciosa (tj. předměty z drahých kovů k účelům liturgie a kultu), paramenta (chrámové textilie), utensilia (původně užitkové předměty), šperky, sochy a obrazy.

Stálá expozice

Nejstarší předměty 
 Kalich se smaltovanými polopostavami šesti svatých patronů na kupě a s šesti plastikami světců a patce je pozdně gotický, datovaný rokem 1510.
 Deskový obraz Panny Marie s Ježíškem a vinným hroznem, manýristická olejomalba z doby kolem roku 1600.
 Domácí oltářík se stolním betlémem v podobě chrámové architektury z černě mořeného dřeva, vykládaného stříbrem a slonovinou, pod obloukem jsou stříbrné figurky scény Klanění pastýřů, v nástavci Pieta a nad ní Kristus vzkříšený; vytvořil jej zlatník Abraham Lotter mladší v Augsburgu v letech 1618-1625

Kříže 
 Křišťálový oltářní kříž na stříbrné noze, se znakem a iniciálami pražského arcibiskupa Arnošta Harracha
 Ebenový kříž s ukřižovaným Kristem ze slonoviny
 Souprava stolního kříže a dvou jehlancových relikviářů ze stříbrného filigránu

Monstrance 
 Nejcennější je zlatá monstrance, zvaná Pražské slunce z let 1699-1705. Vytvořili ji vídeňský zlatník Johann Baptista Khünischbauer (též Känischbauer) a vídeňský klenotník Matthias Stegner se svými tovaryši podle grafického návrhu císařského dvorního architekta Jana Bernarda Fischera z Erlachu. Monstranci vytvořili z odkazu hraběnky Ludmily Evy Františky Kolowratové, rozené Hýzrlové z Chodů, která na ni darovala zlato, stříbro a 6568 diamantů ze svých svatebních šatů, z nichž 6222 diamantů bylo použito.
 Velká perlová monstrance – sluncová monstrance ze zlaceného stříbra, s konstrukcí z drátků, na nichž jsou navlečeny stovky drobných vrtaných perel, drátky jsou stáčené do volut a ornamentů a proplétané kolem stříbrných tepaných reliéfů; dílo řádového mistra z roku 1740
 Malá perlová monstrance – barokní sluncová monstrance zhotovená z arabského zlata, ověšená velkými mořskými perlami asymetrického tvaru, dar Eleony hraběnky z Nostitz- Rhienecku, rozené z Lobkowicz, 1680
 Monstrance s hlohovým věncem, dílo F. V. Voitländera (1721), věnec tvoří červené mořské korály
 Prstenová monstrance, zhotovil ji F. M. Redelmayer s využitím votivních darů prstenů z oltáře Loretánské madony ve Svaté chýši, (1748).
 Lobkowiczká monstrance
 Menší valdštejnská monstrance s figurkou praotce Abraháma nesoucího rodokmen Kristův (s valdštejnským erbem na patce)

Ostatní předměty 
 Burza a kalich vykládané českými granáty a modrým emailem, z doby kolem roku 1700
 Kalich s figurkou sv. Markéty na dříku, darovala hraběnka Marie Markéta Valdštejnová roku 1721
 Misál vytištěný v Antverpách roku 1696, s deskou z roku 1703, vykládanou českými granáty a modrým emailem
 Čtyři korunky Loretánské madony a Ježíška ze zlaceného stříbra, z let 1723 a 1735, vytvořil pražský zlatník Leopold Lichtenschopf
 Stříbrný reliéf Nanebevzetí Panny Marie
 Nástěnný korálový oltářík a korálový podnos, práce sicilských klenotníků z Trapani

Paramenta 
 Mitra pretiosa s drahokamy a perlovou výšivkou pražského arcibiskupa a kardinála Arnošta Harracha
 Bílá mitra s perlovou výšivkou jména Maria, 17. století
 Zlatá kasule
 Dva páry pontifikálních rukavic

Výstavy 
Stálou expozici klenotnice každoročně doplňuje časová výstava z dějin či uměleckých sbírek řádu menších bratří – kapucínů.

Literatura 
 Jan Diviš, Pražská Loreta. Praha: Orbis 1972, 2. vydání 1987.
 Emanuel Poche: Loretánský poklad, Obelisk, Praha 1971
 Pavel Vlček a kolektiv, Umělecké památky Prahy III. Praha 1999, str. 301.
 Dana Stehlíková,''Encyklopedie českého zlatnictví, stříbrnictví a klenotnictví. Praha 2004, s. 286, s. 561.

Související články 
 Pražská Loreta
 Poklad

Externí odkazy 
 
 Loretánský poklad

Umělecká díla
Klenotnice
Liturgické předměty
Křesťanské relikvie
Gotické zlatnické památky
Renesanční zlatnické památky
Barokní zlatnické památky
Pražská Loreta