Christian Ruben
Christian Ruben (30. listopadu 1805 v Trevíru – 8. července 1875 Inzersdorf u Vídně) byl rakouský malíř, kreslíř a pedagog německého romantismu, historismu a akademismu.

Život 
Christian Ruben se narodil v rodině středoškolského profesora kreslení v Trevíru. Absolvoval zde základní vzdělání a gymnázium. V letech 1823–1825 studoval historickou malbu u profesora Petera Cornelia na Umělecké akademii v Düsseldorfu. Za svým profesorem pak odešel studovat na Akademii do Mnichova, kde studia dokončil roku 1828 v ateliéru Wilhelma Kaulbacha. Již před absolutoriem školy se v Mnichově zařadil mezi příslušníky druhé generace německých romantiků (společně s Adrianem Ludwigem Richterem a Moritzem von Schwindem a mistry sentimentálního žánru. Proslavil se již tehdy řadou monumentálních zakázek, jak návrhů, tak realizací. Vytvořil například roku 1826 vitráže pro chrámová okna dómu v Řezně a pro okna mariánského kostela v Au na předměstí Mnichova, oltářní obrazy, fresky ve Dvorní zahradě (Hofgarten) v Mnichově, cyklem maleb ze života žen ve středověku se podílel na výzdobě zámku Hohenschwangau, (dokončené až roku 1856).

V letech 1840–1841 podnikl studijní cestu do Říma. V téže době jej Společnost vlasteneckých přátel umění v Praze díky jeho dvěma příznivcům (hraběti Ervínu Nostitzovi a hraběti Františku Thun-Hohensteinovi povolala do funkce ředitele Akademie v Praze. Ruben školu reorganizoval: zavedl třístupňovou výuku (1. kresba podle grafických předloh, 2. kresba podle sádrových odlitků, 3. kresba vlastních kompozic), po níž následovala specializace na malbu. Doplnil počet specializovaných ateliérů, povolal nové pedagogy jako krajináře Maxe Haushofera. Ve své malbě, návrhářství a výuce prosazoval historický realismus. K jeho školním projektům patřil dvanáctidílný cyklus maleb z českých dějin na stěnách prvního patra Letohrádku královny Anny na Pražském hradě, který v letech 1848 až 1852 podle Rubenových skic provedli jeho žáci Josef Matyáš Trenkwald, Karel Javůrek, Emil Jan Lauffer, Antonín Lhota, Karel Svoboda a Johann Till mladší.

Roku 1872 byl povolán za ředitele Akademie do Vídně, kterou vedl až do smrti. Jeho hlavní přínos bývá spatřován v koncepci a systematické organizaci vysokoškolské výtvarné výuky. Je pohřben v bavorských Alpách ve Frauenchiemsee.
Jeho syn Franz Leo Ruben se rovněž stal malířem.

Žáci 
V jeho škole vystudovala řada malířů historické malby českého národního obrození a českého realismu: Antonín Barvitius a jeho bratr Viktor Barvitius, František Čermák a jeho bratr Jaroslav Čermák (který po roce odešel), Antonín Herold a Eduard Herold, Karel Javůrek, Josef Mánes a jeho bratr Quido Mánes, Petr Maixner, Čeněk Melka, Soběslav Pinkas, Gustav Poppe, Tomáš Seidan, Karel Svoboda, Josef Matyáš Trenkwald, Antonín Waldhauser, Ferdinand Lauffberger, krátce Karel Purkyně a další. Někdy se skupina jeho pražských žáků historické malby nazývá Rubenova škola historické malby. Někteří žáci s Rubenem odešli do Vídně.

Příčinou, proč Josef Mánes po smrti svého otce Antonína Mánese opustil školu, byly Rubenovy neshody s otcem i synem.

Dílo (výběr) 
 Ave Marie aneb Modlitba na jezeře (po 1830)
 Mnich kartuzián v přírodě (po 1830)
 Panna vstupující do kláštera
 Opuštěná klášterní cela (jeptiška uprchla)
 Loupežník hledící na rodnou ves
 Síla víry (Loupežníci při setkání se zbožným mnichem)
 Kryštof Kolumbus objevuje Ameriku, 1840–1846, (Národní galerie v Praze
 Bitva u Lipan, návrh, fresku provedl J. M. Trenkwald
 Uloupení svátosti oltářní
 Probuzení dcery Jairovy
 Tři oltářní obrazy pro kostel v Turnově; jeho návrhy zpracovali žáci
 Návrhová skica pomníku maršálka J. J. V. Radeckého pro Prahu, 1853

Galerie

Reference

Literatura 
 
 Anděla HOROVÁ a kolektiv: Nová encyklopedie českého výtvarného umění, díl II., N–Z, Praha : Academia 1995, str. 697–698.
 Ulrich Thieme - Felix Becker, Allgemeines Lexikon der bildenden Künstler, Leipzig : E.A.Seemann, díl XXIX., s. 136.
 Prokop TOMAN: Slovník čsl. výtvarných umělců, Praha 1950, díl II.
 Almanach Akademie výtvarných umění v Praze (1799–1979) ke 180. výročí založení, uspořádal Jiří Kotalík. Praha 1979.
 Dějiny českého výtvarného umění 1780 -1890, díl III/1, Praha : Academia 2001, s.332 - 337 (Markéta Theinhardtová)
 Jiřík, F.X., Ruben a jeho pražská škola malířská. Rozhledy sociální politické a literární 5, 1896, s. 280-286, 372-378, 452-457, 575-580, 653-660, 705-712, 772-777

Externí odkazy 
 

České malířství 19. století
Němečtí malíři
Rakouští malíři
Pedagogové na Akademii výtvarných umění
Narození v roce 1805
Úmrtí v roce 1875
Muži
Úmrtí 8. července
Narození 30. listopadu
Narození v Trevíru