Pravoslavný hřbitov (Olšany)
Pravoslavná část Olšanských hřbitovů je pohřebiště určené pro zesnulé osoby pravoslavného vyznání v Praze.

Ústřední částí pravoslavného pozemku je nevelký chrám Zesnutí přesvaté Bohorodice postavený v ruském stylu ve 20. letech 20. století. Zde se mimo pravidelných nedělních bohoslužeb, kterých se účastní převážně rusky hovořící věřící, konají také pohřební obřady a vzpomínkové liturgie za zesnulé (panychidy).

Pohřbení

Pohřbení v chrámové kryptě 

V podzemní části chrámu se nachází krypta – kaple zasvěcená svaté Sofii, kde jsou uloženy ostatky zakladatelů chrámu a některých dalších významných osobností. Jsou zde pochováni například:
 Karel Kramář – předseda vlády ČSR
 Naděžda Nikolajevna Kramářová – manželka Karla Kramáře
 akademik Nikodim Pavlovič Kondakov – historik, znalec byzantského a staroruského umění,
 generál T. A. Semernikov, ředitel Donské kadetské školy
 gen. S. A. Voronin
 gen. Nikolaj Nikolajevič Šilling
 profesor S. S. Gruzděv
 prof. Fjodor Andrejevič Ščerbina – historik, kozácký politik, spisovatel
 ing. Nikolaj Nikolajevič Ipaťjev – ruský konstruktér, majitel Ipaťjevova domu v Jekatěrinburgu, kde bolševici zavraždili ruského cara Mikuláše II. s manželkou Alix, dětmi a několika věrnými služebnými.

Hřbitovy 

Místo posledního odpočinku na Olšanském pravoslavném hřbitově okolo chrámu našlo mnoho významných osobností, které byly nuceny opustit svou vlast po bolševické revoluci v Rusku. V pravoslavné části Olšanských hřbitovů jsou pochovány tyto osobnosti:
 Vladyka Dorotej – metropolita pražský a archiepiskop Pravoslavné církve v českých zemích a na Slovensku, významný církevní činitel 20. století, jenž byl hlavou čs. církve od roku 1964. (Pochován 4. ledna 2000 v těsné blízkosti chrámu).
 akademik Nikolaj Ivanovič Andrusov – geolog, mineralog, paleontolog, přispěvatel encyklopedie Brockhaus-Efron, člen Ruské akademie věd, otec geologa prof. D. M. Andrusova. Jeho manželkou byla Naděžda Henrichovna Schliemannová, dcera objevitele Tróje, Heinricha Schliemanna
 Alexandr Andrejevič Archangelskij – ruský sbormistr a sborový skladatel duchovní hudby, na Olšanech byl pohřben v letech 1924-25, poté byly jeho ostatky převezeny do Petrohradu (Leningradu) a uloženy na Tichvinském hřbitově Alexandro-něvské lávry
 Nikolaj Ivanovič Astrov – politik a veřejný činitel, moskevský primátor
 Arkadij Timofejevič Averčenko – spisovatel, satirik
 gen. Nikolaj Valerianovič Bibikov – varšavský primátor, generál jezdectva, člen ruského šlechtického rodu Bibikovových
 Naděžda Brusilovová-Želichovová (1864–1938) – vdova po generálu Alexeji A. Brusilovovi, organizátorovi slavné Brusilovovy ofenzivy z roku 1916, pozdějším vrchním veliteli ruské armády (1917) a inspektoru ruského carského jezdectva.
 Spiridon Feodosijevič Čerkasenko – ukrajinský spisovatel
 gen. Viktor Vasiljevič Červanin – generálmajor, člen generálního štábu carské armády, bělogvardějec
 Alexandr Vasiljevič Čičerin – člen starého ruského šlechtického rodu Čičerinů, poručík carské armády, zemřel hrdinně v roce 1813 v bitvě u Chlumce, syn generála V. N. Čičerina
 Jevgenij Nikolajevič Čirikov– spisovatel, dramaturg
 gen. Vasilij Timofejevič Čumakov – generálmajor kozáckého Vojska donského
 Jurij Darahan – ukrajinský básník, člen tzv. pražské školy ukrajinských emigrantů
 Alexandr Alexejevič Děmjanov – právník, člen Státní dumy Ruského impéria, ředitel oddělení ruského ministerstva spravedlnosti, svobodný zednář
 Olga Dutková (1910-2004) – muzikoložka a sbormistryně
 akademik Vladimir Andrejevič Francev – filolog
 prof. Pavel Ivanovič Georgijevskij – ekonom, ruský senátor
 Nikolaj Alexandrovič Chodorovič – ruský generál, který byl jedním z těch, kdo se zasadil o vznik České družiny – předchůdkyně československých legií v Rusku.
 Jiří Mackevič (1887–1941) – ruský legionář a brigádní generál československé armády
 V. S. Iljin – biolog
 prof. N. V. Jastrebov – filolog
 kněžna Natalia Grigorjevna Jašvili – malířka a mecenáška
 prof. Michail Mefodijevič Katkov – právník, profesor Kyjevské univerzity, příbuzný redaktora a kritika M. N. Katkova
 Alexandr Alexandrovič Kiesewetter – historik, politik
 gen. Vasilij Fadějevič Kirej – ruský vojenský činitel, bělogvardějec
 Pjotr Antonovič Krečevskij – spisovatel, politik, historik
 Ivan Ivanovič Lapšin – historik, filosof
 Levickij – pěvec
 prof. Jevgenij Alexandrovič Ljackij – filolog
 ing. Alexej Stěpanovič Lomšakov – člen carské Státní dumy
 N. V. Lvov – generál
 Viktor Malcev – baletní mistr, choreograf, pedagog a kritik
 E. F. Maximovič – historik
 Dmitrij Ivanovič Mejsner – politik, právník, novinář
 Benedikt Alexandrovič Mjakotin – historik, spisovatel, politik a veřejný činitel
 V. J. Naletov – atman vojska donského
 Vasilij Ivanovič Němirovič-Dančenko – spisovatel, bratr režiséra a dramatika Vladimíra Ivanoviče Němiroviče-Dančenka, patron básníka D. M. Ratgauze
 prof. Pavel Ivanovič Novgorodcev – právník a filosof
 G. Palčikov – admirál
 Ivan Iljič Petrunkevič – politik a veřejný činitel, člen carské státní dumy
 S. P. Postnikov – historik
 Daniil Maximovič Ratgauz – básník, jeho patronem byl V. I. Němirovič-Dančenko
 T. N. Rodzjanková (roz. Jašviliová).
 N. I. Sadovskij – filosof
 Nikolaj Petrovič Savickij – štábní kapitán carského dělostřelectva, člen Státní rady Ruského impéria, předseda carských dvořanů
 Pjotr Nikolajevič Savickij – sociolog a geograf, básník a publicista
 dr. Nikolaj Ananjevič Stachovskij – lékař, politik a diplomat
 gen. Terentij Michajlovič Starikov – generálmajor carského Vojska donského a Ozbrojených sil Jižního Ruska, bělogvardějec
 prof. Vsevolod Viktorovič Stratonov – astrofyzik, děkan matematicko-fyzikální fakulty Moskevské univerzity
 Hryhorij Mykytovyč Sydorenko - ukrajinský politik a diplomat
 gen. Sergej Arefjevič Ščepichin – ukrajinský kozák, generálmajor, člen carského generálního štábu
 Josef Antonovič Šebor – klasický filolog, slavista, latinista
 Ivan Stěpanovič Šlepeckij – politik, strýc Andreje Stěpanoviče Šlepeckého
 akademik Jevgenij Francevič Šmurlo – historik, přispěvatel Brockhaus-Efronovy encyklopedie
 hraběnka S. N. Tolstá
 Sergej Alexandrovič Trailin – generál a hudební skladatel
 dr. Boris Turkiňák – řeckokatolický duchovní u sv. Klimenta
 Lev Nikolajevič Urvancov (1865–1929) – dramaturg
 Augustin Vološin (1874–1945) – první prezident Karpatské Ukrajiny
 Michail Ivanovič Zabejda-Sumickij – běloruský operní pěvec, hudební pedagog
 Vasilij Ivanovič Zacharka – běloruský politik a pedagog, předseda Běloruské národní rady a prezident Běloruské lidové republiky v emigraci
 matka a sestra spisovatele V. V. Nabokova

Čestná a vojenská pohřebiště 
Na čestném vojenském pohřebišti je pochováno také mnoho padlých ruských a sovětských, podobně jako bulharských a dalších vojáků pravoslavných národů z první i druhé světové války.
 gen. Maxim Jevsejevič Kozyr – † 1945, generál Rudé armády, hrdina SSSR
 major Alexej Michajlovič Vatagin – † 1945, důstojník Rudé armády, hrdina SSSR
 Mažit Džunusov – † 1945, důstojník Rudé armády, hrdina SSSR
 Nikolaj Pavlovič Dmitrijev – † 1945, sovětský letec, hrdina SSSR

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Olšanské hřbitovy

Externí odkazy 
 
 Dějiny pravoslavné části Olšan na pravoslavie.cz

Ruští emigranti a exulanti
Pravoslavní
Náboženství na Žižkově
Stavby na Žižkově
Olšany
Češi ruského původu
Olšany