Hamzové ze Zábědovic
Hamza ze Zábědovic (Hamsa von Zabiedowitz – poněmčená verze jména) je starobylý český vladycký a rytířský rod.

Historie a majetek 
Oblíbili si jméno Bořek, které se stalo rodovým. Rod pochází ze Zábědovic (nyní Zábědov – součást Nového Bydžova). Nejstarší známý předek je Myslibor Hamza připomínaný již roku 1396. Na počátku 16. století přichází Martin Hamza ze Zábědovic, usedlý v Plotišti nad Labem a Mikuláš Bořek, který koupil 1536 Vlhošť. Synové Martinovi byli: Petr, Bořek Hamza, Bořek a Václav. Petr pojal za manželku Johanku ze Štítného (po smrti Petra podruhé vdaná za svého bratrance Prokopa ze Štítného) a držel statky Morašice, Mezilesice, Kozojedy, Hrochův Týnec. Petr Hamza byl úředníkem pánů z Pernštejna v Pardubicích a r. 1554–1555 hejtmanem kraje Chrudimského. Téměř veškeré jeho statky zdědila dcera Eva. Petrův bratr Bořek na Vinařích a Chlumu pravděpodobně zemřel, pokud je známo, bez potomků. Nejmladší bratr byl Vácslav (připomínaný roku 1570) usedlý na Dluhodvorech (nyní Dlouhé Dvory). Vácslav Hamza se oženil s Annou Dorotou, údajně pocházela z vladyckého rodu Tamchynů z Doubravice, kteří měli ve znaku polovici zlatého jelena hledícího zpravidla vlevo v modrém štítě. Potomci jeho ale pro rozplození své veliké upadli v chudobu. Jeho pravnuk Vácslav Hamza (uváděn Hamsa) vlastnil po třicetileté válce v roce 1653 již pouze selský grunt ve vsi Kněž na havlíčkobrodsku.

Další z bratrů Bořek Hamza, který vlastnil Neděliště, Světí, Chlum, Hněvčeves a  Radikovice (do 1528), zanechal trvalé potomstvo. Majitelé panství Bořek Hamza ze Zábědovic a jeho manželka Eliška Sluzská z Chlumu nechali přestavět roku 1555 kostel v Nedělištích. Skutečnost dokládal nápis na zdi kostela, zachycený ve farní kronice s přípisem, že jej bylo možné číst ještě na počátku 18. století: „Tento chrám Boží a svatý jest dokonán v sobotu na den památní Mistra Jana z Husince skrze pomoc Pána Všemohoucího k jeho cti a chvále svaté, léta od narození Syna Božího 1555 od urozeného pana Hamzy Bořka ze Zábědovic a urozené paní Elišky z Chlumu, manželky téhož pana Bořka. Tento dům stavěl slovutný muž Václav Všetečka, měštěnín z  Pardubic. Za správců těchto tento dům Boží dokonán jest: za rychtáře Janovského a konšelů Pavla Moučka, Pavla Martinka a Havla Řeháka.“

Bořek Hamza měl tři syny: Jana mladšího, Bořka a Petra. Jan mladší (1566 †78, manželka Kateřina Holcová z Nernošic † 24. listopadu 1586) držel Světí, Přím a  Probluz. Synové jeho byli Jan, Jiřík a Bořek mladší a dcery Kateřina, Veronika a Hedvika. Synové měli statky Světí, Chlum a Radostov, ale nezůstavili žádných známých potomků.

Druhý syn Hamzy, Bořek starší (1567–1607) měl také část Světí, zdědil se strýci Morašice a koupil díl Neděliště. Jeho manželkou byla Kateřina z Dobřenic. Zemřel asi roku 1612 a zanechal po sobě syny: Bořek mladší, Mikuláš, Jan Ctibor a Myslibor Zdislav. Syn Bořek mladší (1612-47) prodal s bratry Neděliště i Morašice, ztratil konfiskací Dolní Teplici (1621) a žil pak v skromnosti jen na dvoře Rakovském v Chrudimi. Syn jeho Kuneš Mikuláš připomíná se v letech 1618–27. Ostatní bratři potomstva nezanechali.

Rod dále vedli bratři Myslibor Hamza Bořek nejstarší, Pavel a Zdeněk, synové snad Petra, třetího syna Hamzova (1520-60) na Nedělišti a Světí. Myslibor měl do roku 1612 Hořiněves, získal téhož roku Neděliště a Světí, roku 1616 Rozhovice. Mysliborův syn Pavel (nar. 1617) byl fendrychem (cca podporučík) v saském vojsku, kde i zemřel v roce 1631. Pavel měl za manželku Dorotu Hruškovou z Března, prodal roku 1631 Rozhovice a Morašice a zanechal Neděliště synu Adamovi, který však svoboden zemřel při plnění vojenských povinností v Sasku, načež statek zdědila sestra Anna Johanka.

Bratr Myslibora Hamzy nejstarší, Pavel (1584 † 1605, manželka Anna Maternová z Květnice) držel statky Slatinu, Třibřichy, koupil 1597 Dřenice a měl též díly Neděliště a Světí. Synové jeho byli Adam a Jan mladší († 1635, manž. Žofka Benedová z Nečtin) měl syna Karla, ale ten zemřel před otcem.

Současníkem těchto Hamzů byl Petr († 1647) na Něnkovicích, který měl čtyři děti: Jana Šťastného († 1686), Ferdinanda Dobromíra (1673-84), Annu Lidmilu a Kateřinu. Z nich Ferdinand měl do 1693 dvůr ve Vlčnově a koupil od Lažanských z Bukové dvůr v Chrudimi (1684). Bratr jeho Jan Šťastný (Felix), manželka Eliška Maxmiliana Šrejnárová z Rozeneku měl syny Jana Petra a Ferdinanda Karla, kteří při smrti otcově byli ještě nezletilí. Mladší z nich Ferdinand Karel se oženil později s Mandalenou Schmiedovou a měl dceru Eleonoru Terezii (křtěna 19. října 1706 v Praze u sv. Jiljí).

Synem Ferdinanda Dobromíra byl bezpochyby Ferdinand Myslibor na Vlčnově u Chrudimi (1700–1743), měl syny Františka Jindřicha, Karla Arnošta a Ferdinanda Jana. Nejstarší z nich byl radou purkrabského soudu a držel Vlčnov. Ostatní dva byli v armádě, Karel Arnošt († 1758) poručíkem a Ferdinand Jan nadporučíkem. Tento zasnoubil se 23. března 1722 v Praze s Františkou Kateřinou Negroniovou z Rizenbachu. Po nich připomíná se ještě v první 1752-64, František Ferdinand Hamza ze Zábědovic, který držel dva dvory v Radvanově a jeden roku 1764 prodal. Dvůr zvaný Šafařík koupil Josef Jiří Vavřinec Jeník z Bratřic.

Hlavně díky pobělohorským konfiskacím však již koncem 17. století rod zchudl a udržel si kromě rytířské cti a rodového erbu pouze několik malých statků či mlýnů. Potomci rodu žijí dodnes.

Popis erbu 

Polcený štít, pravá polovina jest zlatá, levá polovina v pěti řadách černo-zlatě šachovaná. Turnajský helm jest bez koruny. Klenot jest černá nahá panna – mouřenínka s vlasy ve vrkoč spletenými, po pás vynikající, majíce ruce v bocích. Fafrnochy (přikryvadla) jsou černo-zlaté.

Rodový erb „šachovnice“ jest podobný i u jiných východočeských rodů. Nejznámější je asi český rod Dohalský z  Dohalic a jejich původní erb (před povýšením do hraběcího stavu). Rodový erb Hamzů ze Zábědovic nalezneme s letopočtem 1571 v Dolním Nedělišti. Tvrz stávala uprostřed vsi v místech současného domu čp. 29. Zde se z ní zachovaly sklepy. Nad vchodem do sklepů je umístěna již zmíněná deska s erbem a letopočtem. Patrná je i kameníkova značka pod rodovým erbem.

Významní členové rodu 
 Petr Hamza ze Zábědovic
 dne 28.10.1550 jmenován do úřadu vrchního správce pernštejnského českého dominia
 roku 1554 jmenován hejtmanem Chrudimska za rytířský stav
 Ferdinand Bořek Hamza ze Zábědovic (21. června 1768 Lukavec – 12. listopadu 1856 Brno)
 Ferdinand Jan Václav Bořek Hamza ze Zábědovic (24. listopadu 1727 – cca 1820)
 6. září 1791 pasován na rytíře sv. Václava (při korunovaci Leopolda II. českým králem)
 prof. MUDr. František Hamza (6. března 1868, Kletečná, Humpolec – 4. června 1930 Brno) – spisovatel a lékař, zakladatel Léčebny v Luži Košumberku Rodová hesla 
 V štěstí nedoufám, v neštěstí nezoufám. (1624) Adam Bořek Hamza ze Zábědovic
 Já miluji, nezjevím; zjeví-li Pán Bůh, to nevím.''' (1624) Jan Bořek Hamza ze Zábědovic

Literatura 
 Znaky Rodů Českých, vydané při Časopisu Společnosti přátel starožitností českých w Praze 1902, práce Wojtěcha rytíře Krále z Dobré Wody
 Pelant Jan: Erby české, moravské a  slezské šlechty
 VOREL, P.: Petr Hamza ze Zábědovic a regentská správa pernštejnských dominií v Čechách v letech 1550–1552. Scientific Papers of the University of Pardubice. Series C, Institute of Languages and Humanities, 1996, s. 115–140.
 Ilona Borská: Kdo byl Hamza

Externí odkazy 
 http://www.parpedie.cz/cti-zaznam.php?id=Regenti

 
České šlechtické rody