Karel Vyčítal
Karel Vyčítal (11. února 1872 Turnov – 9. prosince 1952 Praha) byl rakousko-uherský a československý důstojník četnictva. V letech 1921–1930 stál v hodnosti generála v čele československého četnického sboru.

Život

Mládí a počátek kariéry 
Pocházel ze středostavovské rodiny, která v Turnově vlastnila dům a hlásila se k římskokatolickému vyznání. Sestra Aloisie se provdala za cukrovarského úředníka. Bratr Vojtěch studoval výtvarné umění ve Vídni, ale zemřel v mladém věku roku 1898.

Karel Vyčítal se v roce 1890 stal kadetem a později poručíkem rakousko-uherské armády. Původně působil v řadách pěšího pluku č. 94, který byl doplňován odvedenci z turnovského okresu a podle úředních záznamů byl zařazen k josefovské posádce. V listopadu 1894 pak byl již v hodnosti poručíka přeložen k pěšímu pluku č. 13 do Krakova, zde setrval do roku 1899. V srpnu 1899 byl na vlastní žádost přeložen k zemskému četnickému velitelství ve Lvově, zatím pouze na zkoušku. Definitivního přijetí k četnictvu v hodnosti poručíka se dočkal až 1. října 1900. Sloužil v Haliči, v závěru roku 1903 byl přeložen do Salcburku. V květnu 1911 se v hodnosti kapitána ujal velení četnického oddělení v Terstu.

Po vypuknutí 1. světové války byl velitelem polního četnictva v Makedonii a od listopadu 1916 pak v hodnosti majora velel obraně pobřežního úseku kolem Novigradu na Istrijském poloostrově. V září 1917 byl přeložen do Mladé Boleslavi jako velitel četnického oddělení v hodnosti majora.

Zemský četnický velitel ve Slezsku 
Po vzniku Československé republiky byl Vyčítal počátkem listopadu 1918 jmenován zemským četnickým velitelem ve Slezsku. Jelikož Opava jako sídelní město zemského velitelství byla v té době začleněna do tzv. provincie Sudetenland, Vyčítal z počátku vedl agendu z Polské Ostravy. Až koncem roku 1918 velitelství přesídlilo do Opavy obsazené 18. prosince československým vojskem.

Agenda zemského velitele se týkala několika hlavních okruhů. Předně šlo o konsolidaci vnitřních problémů četnictva po státním převratu, dále o německé iredentistické hnutí v opavském Slezsku a probíhající česko-polský konflikt na Těšínsku. Vyčítalovo působení v exponovaném regionu bylo vysoce ceněno představiteli veřejné správy v čele se slezským zemským prezidentem Josefem Šrámkem, stejně jako zástupci českých spolků.

Generální velitel četnictva 
V lednu 1920 byl Vyčítal přeložen k 13. oddělení ministerstva vnitra, které mělo na starost agendu četnictva. V následujícím roce se stal generálním velitelem četnictva. Tuto funkci pak zastával 9 let, nejdéle ze všech jejích vykonavatelů. Úřad sídlil v Dušní ulici v Praze, od roku 1929 pak přímo v areálu Pražského hradu.

Jako generální velitel četnictva Vyčítal usiloval zejména o udržení apolitického charakteru sboru a zlepšení platových a hmotných podmínek četnictva. Zasazoval se také o profesionalizaci a modernizaci bezpečnostní služby, např. zaváděním telefonů na četnické stanice a organizováním univerzitních kriminalistických kurzů pro četníky a policisty. Během svého působení získal několik zahraničních vyznamenání včetně francouzského řádu Čestné legie.

Dne 21. července 1930 Karel Vyčítal podal Ministerstvu vnitra žádost o zproštění úřadu na protest proti oklešťování pravomocí úřadu generálního velitele ve prospěch 13. oddělení ministerstva vnitra, kde agendu řídili služebně mladší a hodnostně níže zařazení četničtí důstojníci. Ve čtyřstránkovém elaborátu shrnul okolnosti, které jej k tomuto rozhodnutí vedly a připomněl své námitky k ministerským výnosům oklešťujícím vliv generálního velitele, které vznášel od roku 1928. Na závěr textu Vyčítal ještě zdůraznil, že o post generálního velitele sám nikdy neusiloval, ale byl pro tento úřad roku 1921 vybrán tehdejším ministrem vnitra Antonínem Švehlou. Funkce byl generál zproštěn k 1. září 1930. Následovalo ještě formální superarbitrační řízení, na jehož základě byl Vyčítal 2. prosince 1930 "uznán trvale neschopným četnické služby".

Život po penzionování 
Ve 30. letech se Karel Vyčítal se svou manželkou Annou přestěhoval z pronájmu v Třebízského ulici (dnešní Lesnické) na Smíchově do vily v Lopatecké ulici č. 360 v Praze-Podolí. Stáhl se z veřejného života, jen příležitostně se účastnil různých ceremonií, např. pohřbu ruského legionáře generála Jaroslava Červinky staršího v Pardubicích v lednu 1933. Během čtyřicátých let Vyčítal zajížděl s manželkou na rodné Turnovsko, kde často pobýval v hotelu manželů Čihulkových na hradě Valdštejn. Politické turbulence čtyřicátých a počátku padesátých let se Karlu Vyčítalovi v zásadě vyhnuly. Zemřel 9. prosince 1952, v době zostřujícího se třídního boje, kdy se do hledáčku Státní bezpečnosti začínali dostávat i příslušníci předmnichovské policie a četnictva. Ve stejném roce byl Vyčítalův kolega, rovněž penzionovaný četnický generál Josef Šustr nuceně vystěhován z Prahy a zbaven penze.

Ostatky generála Karla Vyčítala a později i jeho ženy Anny byly uloženy na hřbitově v Turnově, hrob v současnosti již není označen náhrobkem.

Odkazy

Reference

Literatura 
 BARTEČOVÁ, Ivana. Karel Vyčítal v čele zemského četnického velitelství pro Slezsko. Almanach příspěvků VIII. konference policejních historiků. Praha: Muzeum Policie ČR, 2013. (Vydáno elektronicky na CD).
 BARTEČKOVÁ, Ivana – KOLÁŘ, Ondřej. Kázeňské záležitosti četnických důstojníků v agendě Generálního velitelství četnictva ve 20. letech 20. století. Historica Olomucensia 45. Sborník prací historických XXXIV. Olomouc: Univerzita Palackého v Olomouci, 2013. ISSN 1803-9561, s. 141–153.
 KOLÁŘOVÁ, Ivana– KOLÁŘ, Ondřej. Sociální postavení příslušníků československého četnictva. Český časopis historický 1/2015. ISSN 0862-6111, s. 76–96.
 KOTYK, Jiří. Pohřeb generála Jaroslava Červinky. Zprávy Klubu přátel Pardubicka 9–10/1996.
 KOLÁŘOVÁ, Ivana - KOLÁŘ, Ondřej. Generál četnictva Karel Vyčítal. Praha: Academia, 2018.

Externí odkazy 
 
 Stručný životopis Karla Vyčítala
 Životopisný medailon Karla Vyčítala na webu Policista.cz

Čeští generálové
Narození 11. února
Narození v roce 1872
Narození v Turnově
Úmrtí 9. prosince
Úmrtí v roce 1952
Úmrtí v Praze
Muži
Nositelé Řádu čestné legie