Afinní obal
Podobně jako je lineární obal definován pro lineární kombinace jisté množiny vektorů, lze ve vektorových prostorech definovat i obaly vektorů ve vztahu k afinním kombinacím.

Definice 
Mějme  vektorový prostor a  sadu vektorů z . Množinu všech afinních kombinací této sady vektorů nazýváme afinní obal vektorů  (angl. affine span či affine hull). Někdy se afinní obal zmíněných vektorů značí jako  či . V matematické symbolice tedy

kde

Vlastnosti 
Některá tvrzení platná pro lineární obaly a podprostory vektorového prostoru jsou v platnosti i pro afinní obaly, zaměníme-li vektorový podprostor lineární varietou. V následujícím se budeme pohybovat ve vektorovém prostoru  nad tělesem .

Afinní obal jako lineární varieta 
 Afinní obal je lineární varieta v daném vektorovém prostoru.

Důkaz: Doplnit...

 Afinní obal vektorů  je nejmenší (ve smyslu inkluze) lineární varieta ve vektorového prostoru , která obsahuje . Neboli, afinní obal vektorů  je roven průniku všech lineárních variet  vektorového prostoru , které obsahují tyto vektory. Matematicky zapsáno

Důkaz: Doplnit...

Ostatní 
 Afinní kombinace vektorů obsahuje všechny tyto vektory, neboli

Důkaz: Zřejmý, pro dané  položíme v sumě  koeficient  a všechny ostatní nulové.

Geometrická interpretace 
Podobně jako lineární obaly, i afinní obaly mají názornou geometrickou interpretaci. Přinejmenším uvažujeme-li vektorové prostory aritmetických vektorů, tj. uspořádaných n-tic reálných (potažmo komplexních) čísel. Pro jednoduchost vezměme trojrozměrný prostor  nad reálným tělesem. Jeho prvky jsou tedy uspořádané trojice reálných čísel s operacemi definovanými následujícím způsobem

Prvky tohoto prostoru si tedy lze představovat ve "fyzikálním smyslu", tj. jako šipky vedoucí z počátku soustavy souřadnic. Sčítání vektorů ve smyslu vyznačeném výše odpovídá skládání šipek. Budeme-li brát po řadě jedno-, dvou- a tříprvkové množiny vektorů, jejich afinní obaly lze interpretovat takto:
 Afinní obal jediného vektoru je pouze tento vektor sám. Pro porovnání, lineární obal jednoho vektoru je roven vektoru samotnému jenom v jediném případě a to když je tento vektor nulový.
 Máme-li dva (navzájem různé) vektory  a  z , tak jejich obecná afinní kombinace vypadá jako

kde . Vektory  a  jsou představovány dvěma body a na jejich afinní kombinaci můžeme nazírat jako na přímku procházející těmito dvěma body. Afinní obal dvou vektorů v  je tedy přímka procházející těmito vektory. Rozdíl oproti lineárnímu obalu je v tom, že zatímco lineární obal jednoho nenulového vektoru je přímka procházejí počátkem a tímto vektorem, afinní obal jednoho vektoru je pouze tento vektor sám. Abychom dostali přímku, potřebujeme u afinních obalů vektory dva, oproti lineárnímu obalu ale tato přímka již nemusí procházet počátkem.
 Afinní obal tří (lineárně nezávislých) vektorů je rovina procházející těmito třemi vektory alias body. Pro lineární obal tří lineárně nezávislých vektorů bychom dostali celý prostor .

Z předchozí diskuze je tedy patrné, že geometrický objekt coby afinní obal daného počtu vektorů má o jednu dimenzi méně, než geometrický objekt vzniklý z těchže vektorů pomocí lineárního obalu.

Související pojmy 
Mějme množinu vektorů  z vektorového prostoru . V oddíle Geometrická interpretace jsme viděli, že na afinní obaly vektorů lze nazírat jako na geometrické objekty o dané dimenzi, která je o jedničku nižší než odpovídající geometrický objekt vzniklý z týchž vektorů pomocí lineárního obalu. Dimenzi afinního obalu zmíněných vektorů říkáme afinní hodnost souboru .

Podobně jako v případě lineárních kombinací, kdy lze definovat lineární nezávislost, můžeme i v případě afinních kombinací definovat afinní (ne)závislost. Řekneme, že soubor  je afinně nezávislý, právě když je jeho afinní hodnost rovna číslu  Pokud je jeho afinní hodnost ostře menší než , tak říkáme, že je afinně závislý. Označíme-li afinní hodnost souboru vektorů jako , pak můžeme psát, že soubor vektorů je afinně nezávislý, právě když

a afinně závislý, právě když

Z definice je ihned patrné, že množina obsahující pouze jediný vektor je vždy afinně nezávislá.

Protože se častěji pracuje s lineární nezávislostí, je užitečné najít vztah této a afinní nezávislosti. K tomu se hodí následující tvrzení:
Mějme soubor vektorů  z vektorového prostoru  pro . Dále nechť  je libovolně, ale pevně, zvolený index. Pak platí

Literatura 
  – skripta FJFI ČVUT

Související články 
 lineární obal
 konvexní obal

Lineární algebra