Augusta Brunšvicko-Wolfenbüttelská
Princezna Augusta Karolina Frederika Luisa Brunšvicko-Wolfenbüttelská (německy Auguste Karoline Friederike Luise von Braunschweig-Wolfenbüttel) (3. prosince 1764, Braunschweig – 27. září 1788, Koluvere, Estonsko) byla rodem německá princezna z Hannoverské dynastie a sňatkem princezna württemberská.

Biografie

Původ, mládí 
Narodila se jako starší dcera v rodině Karla Viléma Ferdinanda Brunšvicko-Wolfenbüttelského a jeho manželky, britské princezny Augusty Frederiky, dcery waleského prince Frederika Ludvíka a Augusty Sasko-Gothajské. Jako taková byla sestřenicí britského krále Jiřího III.

Manželství 
1. října roku 1780 se v Brunšviku provdala za württemberského prince a posléze krále Fridricha, staršího syna vévody Fridricha Evžena a jeho manželky princezny Bedřišky Doroty Žofie Braniborské-Schwedtské.

Vztahy mezi manželi byly od samého počátku nevalné. Fridrich byl o deset let starší než jeho šestnáctiletá, ještě nedospělá žena a intelektuálně ji značně převyšoval, na druhé straně byl sebevědomý a neústupný až nesnášenlivý. Již roku 1781 Augusta Karolina, očekávající v té době prvního potomka, chtěla svého muže opustit, otec ji však od tohoto kroku odradil. Roku 1783 se rodina přestěhovala do Finska, jež v té době bylo součástí Ruského impéria, neboť ruská carevna Kateřina Veliká, která byla tchyní Fridrichovy sestry Sofie (manželka Kateřinina syna Pavla, pozdějšího cara Pavla I.; přijala ruské jméno Marie Fjodorovna), zde jmenovala Fridricha generálním guvernérem provincie. Augusta Karolina si získala náklonnost carevny, jež jí roku 1783 udělila Řád svaté Kateřiny. Čas trávila většinou v blízkosti dvora v domě, jenž jí carevna věnovala, a ve Vyborgu, kde sídlil její manžel, pobývala jen zřídka. V letech 1781-1785 přivedla na svět čtyři děti. Přesto, že manželé spolu pobývali málo, rozpory v rodině se ještě vyostřily a došlo i na násilí.

V prosinci roku 1786 se po divadelním představení Augusta Karolina obrátila o pomoc k carevně, která – jsouc obeznámena se situací – ji neprodleně přijala pod svou ochranu, informovala o tom württemberského vévodu a poslala Fridricha ze země; Marie Fjodorovna se postavila na bratrovu obranu, za což byla carevnou pokárána. Augustin otec opět nesouhlasil s rozvodem a carevna Kateřina Augustu přesunula do paláce Lohde v obci Koluvere (okres Kullamaa) v Estonsku, kde ji svěřila do péče šedesátiletého dvorního lovčího Wilhelma von Polmana (1727-1796). Polman zneužil této důvěry nejhorším způsobem: navázal s princeznou románek (neví se, zda byla k tomu přinucena, či to bylo z její vůle), který nezůstal bez následků. Augusta Karolina 27. září roku 1788 porodila či potratila nemanželské dítě; Pohlmann, který se bál carevniny reakce, kdyby její kompromitující těhotenství vyšlo najevo, nepřivolal k rodičce lékaře a princezna téhož dne skonala v důsledku poporodního vykrvácení. Augusta Karolina, jež zemřela ve svých třiadvaceti letech, byla pohřbena v kostele v Kullamaa.

Tři děti Augusty Karoliny pak vychovávala druhá manželka Fridricha Württemberského, britská princezna Šarlota Augusta, dcera krále Jiřího III.

Potomci 
Z manželství se přes všechny rozpory narodily čtyři děti:
 1. Vilém Fridrich Karel (27. 9. 1781 Lubin –1864), 2. württemberský král od roku 1816 až do své smrti, společně s druhou manželkou pohřben ve württemberském mauzoleu poblíž Stuttgartu 
 I. ⚭ 1808 Karolína Augusta Bavorská (8. 2. 1792 Mannheim – 9. 2. 1873 Vídeň), rodem bavorská princezna, rozvedli se roku 1814
 II. ⚭ 1816 Kateřina Pavlovna Ruská (10. 5. 1788 Carské Selo – 9. 1. 1819 Stuttgart), rodem ruská velkokněžna
 III. ⚭ 1820 Pavlína Württemberská (4. 8. 1800 Riga – 10. 3. 1873 Stuttgart)
 2. Kateřina (21. 2. 1783 Petrohrad – 29. 11. 1835 Lausanne)
 ⚭ 1807 Jérôme Bonaparte (15. 11.  1784 Ajaccio — 24. 6. 1860 zámek Villegnis), král vestfálský v letech 1807–1813
 3. Augusta Žofie Dorotea Marie (16. 12. 1783 Petrohrad – 3. 10. 1784 tamtéž)
 4. Pavel Karel Fridrich August (19. 1. 1785 Petrohrad – 16. 4. 1852 Paříž)
 ⚭ 1805 Šarlota Sasko-Hildburghausenská (17. 6. 1787 Hildburghausen – 12. 12. 1847 Bamberk)

Řády 
 Řád svaté Kateřiny 1. stupně (6. srpna 1783, udělen carevnou Kateřinou II.

Vývod z předků

Odkazy

Reference

Literatura 
 Zoé Oldenbourg: Katharina die Große — Die Deutsche auf dem Zarenthron, Wilhelm Heyne Verlag München (1983) 
 Elisabeth E. Kwan und Anna E. Röhring, Frauen vom Hof der Welfen, 2. Auflage, München, 2008

Externí odkazy 
 

Brunšvicko-Bevernští
Württemberkové
Brunšvicko-lüneburské vévodkyně
Brunšvicko-wolfenbüttelské vévodkyně
Württemberské vévodkyně
Narození v roce 1764
Narození 3. prosince
Narození v Braunschweigu
Úmrtí v roce 1788
Úmrtí 27. září
Úmrtí v Estonsku
Zemřelé v souvislosti s porodem
Pohřbení v Kullamaa
Ženy