Bartholomäus Zeitblom
Bartholomäus Zeitblom (* kolem 1455, Nördlingen – kolem 1518, Ulm) byl německý gotický malíř, jeden z hlavních mistrů Ulmské školy, kde je doložen v letech 1482-1518.

Život 
Bartholomäus Zeitblom nejprve pracoval v Nördlingenu a byl poprvé ženatý s dcerou tamějšího malíře Friedricha Herlina. Od roku 1482 byl občanem Ulmu a oženil se podruhé s dcerou malíře Hanse Schüchlina, v jehož dílně se vyučil. Schüchlin pocházel rovněž z Nördlingenu a v Ulmu byl hlavou cechu sv. Lukáše. Patrně největším dílem, na kterém se Zeitblom podílel v Schüchlinově dílně, byly obrazy na oltáři z kláštera Blaubeuren. Po dokončení oltáře si Zeitblom zřídil vlastní dílnu v Pfaufengasse 3. Kolem roku 1500 už byl nejvyhledávanějším ulmským malířem oltářních obrazů.

V jeho dílně se vyučil Hans Maler zu Schwaz. Je pravděpodobné, že Bartholomäus Zeitblom podlehl epidemii moru (1519), protože jeho žena je uváděna roku 1522 jako vdova.

Dílo 

 křídla hlavního oltáře kláštera v Blaubeuren s pašijiovými ascénami a scénami ze života sv. Jana Křtitele a Adelbergu
 oltářní triptych z kostela Wengenkirche v Ulmu, později v Neithartkapelle v Ulmské katedrále
 vnější křídla oltáře z kostela Wengenkirche byla v 19. století ze sbírky konzervátora Carl Julius Milde převedena do Muzea sv. Anny (St.-Annen-Museum), Lübeck
 Čtyři scény z legendy o sv. Valentinu, dnes Staatsgalerie Altdeutsche Meister, Augsburg
 Svatý Florian a Svatá Markéta, vnější křídla, Kilchberger Altars, dnes Staatsgalerie Stuttgart
 Zvěstování a Navštívení Panny Marie, vnitřní křídla, Eschacher Altars, dnes Staatsgalerie Stuttgart
 Narození a prezentace v chrámu, vnitřní křídla, Heerberger Altars, dnes Staatsgalerie Stuttgart
 Kristus a Dvanáct apoštolů, predella Heerberger Altars, dnes Staatsgalerie Stuttgart
 4 panely oltáře z kostela v Hürbel (Gutenzell-Hürbel) v okrese Biberach: Sv. Kateřina (116,5x44 cm), Zvěstování - Panna Marie (117x48,7 cm), Zvěstování - Archanděl Gabriel (117x48,7 cm), Sv. Barbora (121,5x40 cm), nyní v Národním muzeu umění Rumunska, Bukurešť
 Pieta, Germanisches Nationalmuseum, Norimberk
 Rouška sv. Veroniky, Alte Nationalgalerie, Berlín
 Svatá Voršila, Alte Pinakotek, Mnichov
 oltář se Zvěstováním, Louvre, Paříž

Odkazy

Reference

Literatura 
 Manuel Teget-Welz, Bartholomäus Zeitblom, Jörg Stocker und die Ulmer Kunstproduktion um 1500, in: Jerusalem in Ulm. Der Flügelaltar aus St. Michael zu den Wengen, hrsg. als Ausstellungskatalog vom Ulmer Museum, Ulm 2015, S. 20, 
 Dietlinde Bosch: Bartholomäus Zeitblom. Das künstlerische Werk. (= Forschungen zur Geschichte der Stadt Ulm; Bd. 30). Kohlhammer, Stuttgart 1999, .(Zugl. Dissertation, Universität Stuttgart 1998)
 Harriet Brinkmöller-Gandlau: ZEITBLOM, Bartholomäus. In: Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon (BBKL). Band 14, Bautz, Herzberg 1998, , Sp. 375–377.
 Hans Koepf: Schüchlin, Herlin und Zeitblom. In: Schwäbische Kunstgeschichte. Band 3. Thorbecke, Konstanz 1963, S. 110–111.
 Max Bach: Zeitblom, Bartholomäus. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 45, Duncker & Humblot, Leipzig 1900, S. 8–11.

Externí odkazy 
 
 Zeno: Zeitblom, Bartholomäus

Gotičtí malíři
Úmrtí v Ulmu
Muži