Nestor Holejko
Nestor Holejko (28. října 1902 - březen 1981) byl původem z Ukrajiny a prakticky s obsazením Čech, Moravy a Slezska již od března 1939 spolupracoval s Němci jako konfident SD a Gestapa. Po druhé světové válce zakotvil v USA, kde pracoval pro CIA. V USA také zemřel.

Životopis

Do 15. března 1939 
Nestor Holejko se narodil na Ukrajině a byl původně elektroinženýr. Do roku 1936 byl členem KSČ a zároveň se aktivně angažoval v ukrajinském nacionalistickém hnutí. Ve třicátých letech dvacátého století pracoval jako instruktor moskevského vedení III. internacionály. V Praze vykonával funkci instruktora. Později byl tajemníkem (placeným funkcionářem) KSČ pro obvod Praha - město i tajemníkem ÚV KSČ.

Po 15. březnu 1939 
Den po obsazení Čech, Moravy a Slezska (16. března 1939) byl zatčen. Výměnou za svobodu přistoupil na nabídku spolupráce s Němci. Od počátku okupace Čech, Moravy a Slezska pracoval Nestor Holejko pro Sicherheitsdienst (tajnou policii nacistického Německa) jako konfident pro záležitosti KSČ. Zde používal krycí jméno „Kalinin“. Jeho cesty do Moskvy organizovala německá zpravodajská služba. Cesty z Moskvy zpět do Protektorátu pak zase na oplátku sovětská vojenská zpravodajská služba GRU (ruská rozvědka).

Od SD ke Gestapu 
V roce 1941 jej Sicherheitsdienst (SD) uvolnil coby konfidenta ve prospěch úřadovny pražského gestapa. Do konce roku 1942 pracoval jako konfident v sektoru protikomunistického referátu. Později jej gestapo nasazovalo i v rámci protiparašutistického referátu (tzv. sektor padákových agentů).

Nestor Holejko byl jedním z nejvýkonnějších konfidentů zpravodajského aparátu pražského gestapa. Při zpravodajských hrách Gestapa proti odboji vystupoval pod krycím jménem „inženýr KALININ“ a předstíral osobu politického komisaře fiktivního partyzánského oddílu. Při styku s odbojem užíval i další krycí jména jako: Kalina, Jirka, Korsakov, Slava, Slava Novák, Major. Často vystupoval jako sovětský parašutista.

Před koncem druhé světové války 
Ještě před skončením druhé světové války a vypuknutím pražského povstání odcestoval 20. dubna 1945 z Prahy do Švýcarska. Přes Švýcarsko se doslal posléze do USA. Na počátku padesátých let dvacátého století za ním vycestovala z Československa i jeho rodina. Po útěku do USA sloužil v řadách americké Ústřední zpravodajské služby (CIA).

Hledání válečného zločince 
Na seznam válečných zločinců byl Nestor Holejko zapsán československými úřady 11. února 1948 (pod pořadovým číslem 7.528). Důvodem byla jeho konfidentská spolupráce s pražským gestapem, jeho podíl na likvidaci partyzánské skupiny kapitána Rudé armády Alexandra Vasiljeviče Fomina (partyzánské brigády "Mistr Jan Hus") , podíl na smrti nejméně osmnácti odbojářů jakož i parašutistů Františka Pospíšila (velitele paravýsadku BIVOUAC) a Vítězslava Lepaříka (paravýsadek GLUCINIUM).

Nóty a urgence do USA 
Vypátrán byl až v šedesátých letech dvacátého století v USA. Následně byl Městským soudem v Praze dne 8. února 1965 vyhotoven zatýkací rozkaz. Ten byl pak 10. května 1965 předán coby první nóta ministerstva zahraničních věcí na velvyslanectví USA. Poslední urgence zastupitelského úřadu ČSSR byla datována k 16. srpnu 1967. Všechny tyto požadavky na vrácení Nestora Holejka do Československa byly Američany zamítnuty. Do Československa tak Holejko nikdy vydán nebyl a v USA žil až do své smrti.

Holejkovy aktivity

Odkazy

Poznámky

Reference

Související články 
 KOS (odbojová skupina)
 Partyzánská brigáda Mistr Jan Hus
 Antonín Nerad, Jaroslav Nachtmann, Jaroslav Žícha
 

Muži
Narození v roce 1902
Narození 28. října
Kolaboranti za druhé světové války
Úmrtí v roce 1981