Krizová situace
Krizovou situací je událost, kterou lidé vyhodnotí jako nepříznivou, ohrožující to, co je pro ně důležité. Na úrovni velkých celků lze mluvit o „kolektivním stresu“, který vzniká spolupůsobením individuálního vnímání události, mediálního představení události, politických reakcí a vládního úsilí o přiřazení odpovídajícího významu dané události.

V České republice podle § 2 písm. b) zákona č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých zákonů (krizový zákon), a podle § 2 písm. b) zákona 239/2000 Sb., o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů je krizová situace, „škodlivé působení sil a jevů vyvolaných činností člověka, přírodními vlivy, a také havárie, které ohrožují život, zdraví, majetek nebo životní prostředí a vyžadují provedení záchranných a likvidačních prací, narušení kritické infrastruktury nebo jiné nebezpečí, při nichž je vyhlášen stav nebezpečí, nouzový stav nebo stav ohrožení státu“. Ke zmíněným krizovým stavům je nutné ještě doplnit válečný stav, který je uveden v ústavním zákoně č. 1/1993 Sb., zákoně č. 241/2000 Sb., o hospodářských opatřeních pro krizové stavy, a v ústavním zákoně č. 110/1998 Sb. Pojem krizová situace je velmi důležitý pro krizové řízení, který je souhrnem řídicích činností orgánů krizového řízení zaměřených na analýzu vyhodnocení bezpečnostních rizik a plánování, organizování, realizaci a kontrolu činností prováděných v souvislosti s přípravou na krizové situace a jejich řešení, nebo ochranou kritické infrastruktury.

Krize se v Oxfordském slovníku definuje jako časové údobí s velkými potížemi, nebo velkým nebezpečím nebo s mimořádně důležitými rozhodnutími. Krize se vyskytuje v místě a čase, což znamená, že krize mají různé charakteristiky a kladou rozdílné požadavky. V rámci časoprostorového vyjádření se vyskytují na určitém místě (rozmístění infrastruktury, sídel), v určitém čase a míra rozsahu působení závisí na následném šíření jejich důsledků. Krizové situace lze znázornit jako rozhodovací situace s využitím základních otázek Kde (operační rozsah), Kdy (období), Co (činnosti, akce), Jak (způsob realizace).

Typy krizových situací 
Typy krizových situací lze rozdělit dle příčiny vzniku:

 zapříčiněné člověkem – antropogenní. Mezi antropogenní krizové situace patří provozní havárie a havárie spojené s infrastrukturou a dále pak vnitrostátní společenské, sociální a ekonomické krize.
 zapříčiněné přírodními vlivy – přírodní. Přírodní krizové situace mají dvě zásadní podkategorie, živelní pohromy a hromadné nákazy.

Sociální krizové situace 
V sociokulturní antropologii vycházíme z předpokladu, že krizové situace (neštěstí) provázejí lidský život od nepaměti. Neštěstí chápeme jako jev, jenž má společenskou povahu, probíhá v rámci sociokulturních vazeb a na tyto vazby dopadá.

Krize z očekávaných životních změn 
Některé změny se dají v životě očekávat. Přesto kterákoliv z očekávaných změn (tranzistorních, přechodových) může přinést krizi. Zásadní přechodové zkušenosti dělají všichni lidé zhruba ve stejném věku. Patří k nim nástup do školy, maturita, důchod. Svatba a narození dětí jsou časově diferencovanější.

Dva růstové způsoby v tranzistorní krizové situaci:

 změnu nelze zastavit nebo odvrátit - např. proměna související s adolescencí, porodem, stářím, umíráním
 změna nemůže nastat, pokud pro ni člověk něco neudělá - přechod z dospívání do dospělosti, manželství, rodičovství, kariera

u tranzistorních krizí je předpoklad dobrého průběh, objeví-li se v odpovídajícím životním období a pokud se nepřidruží další komplikace (př. vývojová krize)

v životě ženy 
 menstruace
 těhotenství
 sterilita

v životě muže 
 postoj "chlapi nepláčou"
 biologicky náročná období - pubescence, andropauza, stárnutí

 základní krizové situace - ztráta, zmaření, krize středního věku
 specifické krizové situace - základní vojenská služba (dříve), sociopanictví - problémy s navazováním partnerských vztahů, nevěra partnerky

společné 
 sexualita
 dospívání
 partnerství, manželství
 stáří a umírání
 psychospirituální krize

Krize pramenící z náhlého traumatizujícího stresoru 
Určitá míra stresu je přirozenou součástí života. Nenadálý, intenzivní nebo nezvladatelný podnět (stres) vyvolává traumatickou reakci.

Charakteristika psychického traumatu: 
- příčina přichází zvnějšku a je extrémně děsivá (úmrtí blízké osoby, ztráta základních životních jistot)

- prožitek ohrožení života s pocity bezmocnosti (znásilnění, ohrožení vlastního života nebo blízkých, situace hromadného neštěstí)

Akutní reakce na stres: 
obranná reakce typu A (aktivní):

- útok nebo útěk

akutní reakce typu B (pasivní a vývojově starší):

- tzv.:"mrtvý brouk"

- tendence k regresi

Posttraumatická stresová reakce: 
- opožděná (protrahovaná) reakce, která se projevuje změnami na fyzické, emoční a sociální rovině

Krize v kontextu psychopatologie 
Některé projevy člověka, které přesahují běžné reakce ve všedních situacích patří do oblasti psychopatologie.

Mimořádná krizová situace 
Mimořádná krize je neočekávaná změna, při které dojde k významnému narušení rovnováhy, která klade zvýšený nárok na doposud fungující systém. Je při ní nutno použít mimořádné prostředky, či postupy. Ukončení krizové situace je příležitostí k obnově a sebereflexi.

Fáze mimořádné krizové situace 
- zmírňování následků vychází z překonání katastrofy a poučení

- připravenost a plánování jak reagovat, až událost opět nastane (tomuto pohledu se věnuje zákon o krizovém řízení)

- reakce na novou krizovou událost (kolotoč varování, vyrozumění, hledání, záchrany a krizové pomoci)

- obnova a zotavování, uspořádávání a vypořádávání obětí

Psychologické fáze mimořádné krizové situace 
- varování, uvědomování si hrozby a rizika (jiný dopad má katastrofa bez varování)

- fáze záchrany, úsilí a nasazení lidí

- komunitní soudržnost a všeobecná solidarita

- únava a rozčarování, truchlení po ztrátách, slábnutí mezilidské pomoci a mediálního zájmu

- obnova a znovuvybudování, "nové začátky"

Krizové stavy 
V současné době existují 4 druhy krizových stavů:
 Stav nebezpečí
 Nouzový stav
 Stav ohrožení státu
 Válečný stav

Stav nebezpečí 
Tento stav může vyhlásit kterýkoliv hejtman kraje nebo primátor (pro Prahu) a to tehdy jsou-li v případě živelní pohromy, ekologické nebo průmyslové havárie, nehody nebo jiného nebezpečí ohroženy životy, zdraví, majetek, životní prostředí, pokud nedosahuje intenzita ohrožení značného rozsahu, a není možné odvrátit ohrožení běžnou činností správních úřadů a složek integrovaného záchranného systému. Doba po kterou může vyhlášený stav trvat je omezena na 30 dní, ovšem v případě potřeby a pádných důvodů je možno požádat vládu o její prodloužení.

Nouzový stav 
Pokud důvody pro vyhlášení stavu nebezpečí nepominuly, naopak jejich intenzita přesáhne hraniční mez a již nesplňují kritéria pro stav nebezpečí, je třeba vyhlásit vyšší stupeň ohrožení, a to nouzový stav. Ten vyhlašuje vláda v případě živelních pohrom, ekologických nebo průmyslových havárií, nehod nebo jiného nebezpečí, které ve značném rozsahu ohrožují životy, zdraví nebo majetkové hodnoty anebo vnitřní pořádek a bezpečnost.

Stav ohrožení státu 
V případě, že je bezprostředně ohrožena svrchovanost státu nebo územní celistvost státu anebo jeho demokratické základy, je parlamentem České republiky vyhlášen stav ohrožení státu. Pro vyhlášení tohoto stavu je třeba, aby s jeho vyhlášením souhlasila nadpoloviční většina všech poslanců a nadpoloviční většina všech senátorů.

 Válečný stav 
Jedná se o nejzávažnější stav. Je vyhlašován parlamentem České republiky v situaci, kdy je ČR napadena, nebo je-li třeba plnit mezinárodní smluvní závazky o společné obraně proti napadení.''

Varovné signály

Všeobecná výstraha 
Při vyhlašování varovného signálu (kolísavý tón sirény po dobu 140 vteřin), „Všeobecná výstraha“, bude následovat tísňová informace z hromadných informačních prostředků pro vyrozumění obyvatelstva  o hrozící nebo vzniklé mimořádné události.

Požární poplach 
Dosud vyhlašovaný signál (přerušovaný tón sirény po dobu 1 minuty) zůstává v platnosti a slouží ke svolání jednotek požární ochrany.

Zkušební tón 
Nepřerušovaný tón sirény trvá po dobu 140 vteřin.

Ověřování provozuschopnosti jednotného systému varování a vyrozumění „Zkouška sirén“ se provádí zpravidla každou první středu v měsíci ve 12 hodin

Co dělat, když je vyhlášena „Všeobecná výstraha“ 
 v případě zaslechnutí signálu „Všeobecná výstraha“ se okamžitě ukrýt v nejbližší budově
 při cestě automobilem zaparkovat automobil a vyhledat úkryt v nejbližší budově
 v budově ihned zavřít dveře a okna, siréna může signalizovat únik toxických látek, plynů a jedů
 zapnout rádio nebo televizi, sledovat místní hlášení
 na základě vyžádání orgánů státní správy a samosprávy poskytnout pomoc pro zabezpečení záchranných opatření
 do zavazadla si uložit doklady, peníze, věci osobní potřeby, používané léky, náhradní oblečení
 nachystat si potraviny a tekutiny na 3 dny pro každou osobu
 na základě pokynů se přesunout na stanovená místa mimo krizovou oblast
 řídit se pokyny pracovníků záchranných složek, orgánů státní správy a samosprávy

Co dělat obecně při ohrožení 
 zachovat klid a rozvahu
 získat informace z oficiálních zdrojů (rozhlas, televize, místní rozhlas, vyhláška obecního (městského) úřadu, pokyny zaměstnavatele apod.)
 varovat ostatní ohrožené osoby ve svém nejbližším okolí
 nerozšiřovat poplašné a neověřené zprávy
 mít na paměti, že  telefonní síť je v tuto dobu přetížena
 nepodceňovat situaci
 pomáhat starým a nemohoucím lidem
 respektovat pokyny pracovníků záchranných složek, orgánů státní správy a samosprávy
 při pomoci upozornit na sebe tím, že na kliku bytu (domu) nebo z okna se pověsí bílý ručník (prostěradlo), jako znamení pro záchranné složky

Související legislativa 
 Ústava České republiky
 ústavní zákon č. 110/1998 Sb., o bezpečnosti České republiky
 Krizové zákony: č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých zákonů; č. 239/2000 Sb., o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů; č. 241/2000 Sb., o hospodářských opatřeních pro krizové stavy a o změně některých souvisejících zákonů.
 Zvláštní zákony: č. 12/2002 Sb., o státní pomoci
 Nařízení vlády č. 462/2000 Sb. k provedení § 27 odst. 8 a § 28 odst. 5 zákona č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých zákonů (krizový zákon)

Odkazy

Reference

Literatura 
 § 3 odst. 1) zákona č. 240/2000 Sb. o krizovém řízení
 čl. 5 odst. 1) ústavního zákona č, 110/1998 Sb., o bezpečnosti České republiky
 čl. 7 odst. 1) ústavního zákona č, 110/1998 Sb., o bezpečnosti České republiky
 čl. 43 odst. 1) ústavního zákona č.1/1993 Sb., Ústava České republiky
 HZS Moravskoslezského kraje. Krizové a havarijní plánování. http://www.hzscr.cz/clanek/krizove-rizeni-a-cnp-ke-stazeni-ff.aspx?q=Y2hudW09Mw%3d%3d
 MOZGA,J., VÍTEK,M. Krizové Řízení. Hradec Králové :Gaudeamus, 2002, 
 VAVERA,F. Krizová legislative v České republice. In:Sborník Příspěvkú ze 4. Ročníku medzinárodní conference “Bezpečná Evropa 2011”, konané 16. -17. října 2011. Karlovy Vary. Vysoká školaKarlovy Vary.

Související články 
 Traumatologie
 Bod záchrany
 Ústavní krize

Krizový management