Ondřejský hřbitov
Ondřejský hřbitov je historický hřbitov nacházející se v bratislavském Starém městě na ulici 29. srpna. Patří k nejstarším bratislavským hřbitovům. Založen byl v roce 1784 a původně patřil městské farnosti svatého Martina. Pohřbívalo se na něm až do padesátých let 20. století, v současnosti se zde pohřbívají lidé jen výjimečně (např. herec Július Satinský). 8. prosince 1988 byl hřbitov prohlášen za národní kulturní památku.
Rozloha hřbitova je přibližně 6 ha.

Historie hřbitova 
Hřbitov byl založen jako náhrada původního staroondřejského hřbitova (Hřbitova svatého Ondřeje), který byl v té době už přeplněný. Tento starý hřbitov se nacházel na Heydukově a Hollého ulici v Bratislavě.

V roce 1966 zde bylo evidováno 15 000 náhrobků. V dobách socialismu, tedy po roce 1948, však hřbitov začal postupně chátrat.

V letech 1976 – 1980 se uskutečnila rekonstrukce hřbitova, jejímž cílem bylo přeměnit hřbitov na městský park, ale měla spíše negativní dopad. Při této rekonstrukci byl zmenšen počet náhrobních kamenů a krypt (mnohé z nich byly zničeny, včetně jejich podzemních částí), byl částečně zbourána obvodová zeď a na některých místech nahrazena betonovou zdí, ve které se nacházejí zamřížované otvory. Rekonstrukce se dotkla i rostlinstva na hřbitově – mnohé stromy a okrasné dřeviny byly poraženy. Následkem těchto úprav bylo to, že na hřbitov pronikal více dopravní hluk.

Architektura hřbitova 
Na území hřbitova se nachází řeckokatolický Chrám Povýšení vznešeného a životodárného kříže. Postavil ho v roce 1861 projektant I. Feigler ml. a původně to byla Kaple svatého Ondřeje. Autorem mnoha náhrobků na hřbitově je sochař A. Rigel.

Architektonické provedení jednotlivých hrobů, krypt a náhrobků je odlišné. Část z nich byla postavena ve stylu novorenesančním, část ve stylu novogotickém a také zde najdeme i klasicistní prvky.

Známí lidé 
Na hřbitově je pohřbeno mnoho významných lidí – nacházejí se zde hroby a krypty šlechtických rodů a měšťanů, představitelů vrchnosti města, světských i duchovních představitelů, obyvatel města, vojenských velitelů a uherských důstojníků, různých známých osobností města a také hodnostářů monarchie.

Seznam některých významných a známých lidí, kteří zde jsou pohřbeni.
 Ján Melkovič (1939 – 2004), herec
 Július Satinský (1941 – 2002), herec
 Rudolf Mandera (1884 – 1968), bratislavský podnikatel a řezník, stavitel prvního bratislavského mrakodrapu ("Manderlák")
 Ignác Lamar (1897 – 1967), známý pod jménem Schöner Náci (jeho ostatky sem byly převezeny v roce 2007 z obci Lehnice )
 Alexander Albrecht (1885 – 1958), hudebník
 Vavro Šrobár (1867 – 1950), lékař a politik
 Ferko Urbánek (1858 – 1934), spisovatel, dramatik, úředník
 Ignác Gessay (1874 – 1928), novinář a politik
 Johann Nepomuk Batka mladší (1845 – 1917), městský archivář, hudební vědec a kritik
 Eduard Majsch (1841 – 1904), malíř interiérů a zátiší
 Anton von Winzor (1844–1910), rakousko-uherský generál, velitel 5. armádního sboru v Bratislavě
 Ferdinand Martinengo (1821 – 1895), první organizátor Prešporského hasičského sboru a zakladatel gymnastických spolků
 Biskup Jácint Rona (1814 – 1889), učitel Kossuthových synů v Londýně a prince Rudolfa ve Vídni, vychovatel velkokněžny Valérie
 Jakub Palugyai (1819 – 1886), slavný hoteliér a vinař
 Jozef Danielik (1821 – 1886), akademik a autor několika významných knih
 Eduard František Xaver Kozicz (1829 – 1874), fotograf a malíř
 Jozef Kumlik (1801–1869), varhaník, dirigent a hudební skladatel
 Karol Jetting (1730 – 1790), úředník, cestovatel a diplomat, "bratislavský Robinson"
 Jozef Szlávy (?), Bývalý strážce koruny a ministerský předseda
 Hrabě Štefan Esterházy (?), Prešporský hlavní župan
 Pavel Csato (?), Člen Akademie Marie Terezie a Kisfaludyho společnosti
 biskup Ferdinand Knauz (?), Čestný člen Akademie Marie Terezie
 Jozef Könyöky (?), Autor díl o archeologii a první organizátor městského muzea
 Alexander Vutkovich (?), Profesor akademie, spisovatel a novinář
 Ľudovít Marton (?), Umělecký kovář
 Gyorgyi Kovács (?), Hlavní městský lékař, zasloužil se o postavení první dětské kliniky v Bratislavě
 Michal Kováč (1930–2016), první prezident Slovenské republiky po rozpadu Československa
 Felicián Jozef Môcik (1861–1917), františkánský řeholník, varhaník a sbormistr, jeden z prvních učitelů Franze Schmidta

Galerie

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

Hřbitovy v Bratislavě