Seznam hromovládců
Hromovládce je typ božstva vládnoucího nad bouří, hromem, bleskem a deštěm. Úzce souvisí s postavou nejvyššího nebeského boha, kterému je také přisuzována vláda nad těmito atmosférickými jevy. Podle Mircey Eliadeho je hromovládce jednou ze dvou vývojových linií nebeského božstva, zatímco druhou představuje postava absolutního vládce a strážce zákonů jako je zarathuštristický Ahura Mazda, védský Varuna nebo čínská Nebesa. Oba tyto typy božstev se však mohou prolínat.

Hromovládce často tvoří stejně jako nebeský bůh dvojici s bohyní země a je spojován s býkem, zatímco jeho partnerka s krávou. Jako bůh deště je oplodňovatelem země a obecně dárcem plodnosti.

Indoevropané 

Rekonstruovaným praindoevropským jménem hromovládce je *Perkwunos vycházející z kořene *perkwu „dub“, což souvisí s zasvěcením tohoto stromu právě hromovládným bohům.

Podle amerického klasického učence Martina L. Westa Praindoevropané znali hromovládce jako samostatné božstvo odlišného od božstva nebes. Nebeské bohy, dědice praindoevropského Djause, jako je řecký Zeus a Jupiter, kteří zaujímají i pozici hromovládce považuje za výsledek pozdějšího vývoje.

Typickým znakem indoevropských hromovládců je jejich zbraň symbolizující hrom a blesk. Jedná se buď o kamennou či kovovou palici, sekeru či kladivo nebo hromovou střelu či blesk. Příklady takových zbraní je Indrova vadžra a Thórův Mjöllni.

Hromovládci jsou protivníky démonických bytostí jako jsou severští jotunové či védští asurové. Společný je jim především mýtus o porážce plazího monstra spojovaného s vodou, v které leží či ji zadržuje. Takovým protivníkem je například védský Vrtra, zarathuštristický Apaoša, řecký Týfón, severský Jormungand.

Podle trojfunkční hypotézy George Dumézila jsou hromovládci typickými představiteli druhé indoevropské funkce, tedy válečnické.

Formy 

Ve slovanské mytologii je hromovládce reprezentován Perunem. S tímto božstev a potažmo vládou nad bouří bývá spojován také Porenut, Prove a také Perperuna či Dodola, dešťový rituál na Balkáně, který je někdy persofinikován.

V baltské mytologii reprezentuje hromovládce litevský Perkūnas a lotyšský Pērkons. Tomuto bohu byla také přisuzována manželka, potomci, bratři a jiní příbuzní kteří nejsou blíže specifikování, ale také jsou spojeni s bouří. V 16. století je také zmiňována Percuna tete, matka hromu a blesku která myje slunce.

V germánské mytologii je reprezentován hromovládce Donarem, jehož známější formou je severský Thór. V severských zdrojích je znám také Fjörgynn, bůh o kterém je známo jen že je otcem bohyně Frigg a jehož jméno vychází z výše uvedeného *Perkwunos a jehož ženská forma zní Fjörgyn, což je jméno matky Thóra.

V řecké mytologii převzal funkci hromovládce původně nebeský bůh Zeus. Možným jménem původní samostatné postavy hromovládce může být Keraunos, což bylo v historické době označení Diovy hromové střely.(s. 243) Dalšími reprezentanty hromu byly kyklopové Brontés, Steropés a Argés, kteří vykovali Diovy hromové střely.

Ve védské mytologii je hromovládce reprezentována především králem bohů Indrou. Kromě nej však byl znám i další hromovládce jménem Pardžanja, spojovaný především s deštěm. S bouří byly spojováni také marutové.

Mezi další indoevropské hromovládce patří:

 Dagda – irská mytologie, sporné
 Gebeleizis – dácká mytologie
 Jupiter – římská mytologie
 Mars – římská mytologie, v této funkci nahrazen Jupiterem
 Perëndi – ilyrská mytologie
 Perkons – thrácká mytologie
 Sucellus – galo-římská mytologie
 Taranis – galská mytologie
 Tarhunna – chetitská mytologie
 Verethragna – zarathuštrismus
 Zbelsurdus – thrácká mytologie

Evropa 

 Horagalles - sámská mytologie
 Tinia – etruská mytologie
 Ukko – finská mytologie

Asie 

 Adad – mezopotámská mytologie
 Hadad – kanaánská mytologie
 Lej-kung – čínská mytologie
 Susanoo – japonská mytologie
 Tešub – churritská mytologie

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura 

 

 
Seznamy bohů