Prasetník kořenatý
Prasetník kořenatý (Hypochaeris radicata) je vytrvalá, planě rostoucí, žlutě kvetoucí, téměř celosvětově rozšířená bylina. V České republice roste poměrně hojně v nižších a středních polohách, ve vyšších nadmořských výškách se vyskytuje vzácněji a spíše jen přechodně.

Rozšíření 
Rostlina pochází z Evropy, jihozápadní Asie, z území okolo Kavkazu, severní Afriky a Makaronésie. Nejstarší dochovaný nález je z Maroka, odkud se pravděpodobně šířila v pozdních čtvrtohorách v několika migračních trasách, z nichž jedna vedla přes Pyrenejský poloostrov a centrální Středomoří. Prasetník kořenatý dokázal, za významného přispění vzrůstajícího transportu zboží, velmi úspěšně kolonizovat téměř celou zeměkouli; roste trvale nebo příležitostně ve všech oblastech s mírným a teplým klimatem.

Ekologie 
Původními místy jeho výskytu byly světlé, vlhké středomořské lesy. Jak se šířil na nová místa, zabydlel se i na otevřených prostranstvích. Obvykle dává přednost mírně vlhkým, kyselým, hlinitopísčitým půdám a většinou roste na loukách, pastvinách, na mezích, podél polních cest, ve světlých lesních lemech, v sadech, vinicích, lomech i na různých náspech a také jako plevel v okrasných trávnících.

Popis 

Vytrvalá bylina s přímou, nasivělou, v horní části rozvětvenou lodyhou vysokou od 20 do 60 cm. Lodyha bývá lysá nebo krátce chlupatá a pouze v dolní části porůstá několika drobnými, šupinovitými listy kopinatého tvaru. Obvykle několik lodyh vyrůstá z přízemní, k půdě přitlačené růžice, která je tvořena štětinatě chlupatými, bezřapíkatými listy dlouhými do 15 cm a širokými až 3 cm. Jejich tmavě zelené čepele jsou podlouhle obkopinaté, celistvé nebo lyrovitě peřenolaločné a roztroušeně chlupaté. Rostlina má tlustý vřetenovitý kořen s větvenou hlavou.

Na koncích lodyh a větví vyrůstají 2 až 3 cm velké květní úbory, rostou jednotlivě a obvykle jich bývá tři až šest. Z lůžka s kopinatými, blanitými plevkami roste 50 až 100 jazykovitých, temně žlutých kvítků, majících někdy vnější stranu nafialovělou. Okrajové kvítky mají jazyk zubatý a výrazně delší než listeny zákrovu. Válcovitý zákrov je tvořen více řadami střechovitě se překrývajícími listenů, které jsou na vrcholu nahnědlé a mají střední žilku světle brvitou.

Je to vytrvalý hemikryptofyt kvetoucí v červnu až srpnu, za deště nebo mlhy se kvítky neotvírají. Opylovány jsou hlavně včelou medonosnou, nacházející v drobných kvítcích nektar i dostatek pylu. Při samoopylení vzniká jen málo semen, která jsou ale větší a spolehlivěji klíčí. Plody jsou asi 5 mm dlouhé nažky s dvouřadým chmýrem.

Rozmnožování 
Rostliny se na nová stanoviště rozšiřují semeny - zobánkovitými, oranžovohnědými, drsnými nažkami, které jsou schopny po uzrání ihned z povrchu půdy vyklíčit; zimu přežijí jako drobné listové růžice. Jedná rostlina ročně vyprodukuje okolo 2000 semen, která v půdě přežijí rok či dva. Rozptylována jsou hlavně větrem, na větší vzdálenosti bývají přepravována ve znečištěném osivu, krmivu i jako součást obalů.

Rostliny se množí i rozrůstáním kořenů a tvorbou nových listových růžic. Pokud je rostlina před rozkvětem posečena nebo spasena a nevykvete, vytvoří se násobně více nových růžic.

Význam 
Prasetník kořenatý na pastvinách sice potlačuje mnohé druhy užitečných travin, je ale velmi výživný a nutričně srovnatelný s jetelem, má vysoký obsah bílkovin a vápníku a málo vlákniny. Na pastvě mu krávy a ovce dávají přednost, stejně tak je oblíbeným krmivem u prasat. Rostlina je ale podezřelá, že její spásání způsobuje u koní tzv. "Stringhalt" (myoklonus), tj. mimovolné svalové záškuby postižené nohy při chůzi (viz video).

Mladé listy se v oblastech okolo Středozemního moře používají do salátů nebo se vaří, kořeny se zase suší, melou a připravuje se z nich káva. V lidovém lékařství se odvarů používá protizánětlivě, jako antidiuretikum a také při onemocnění ledvin, kožních nemocech nebo na čištění otevřených ran.

Galerie

Reference

Externí odkazy 
 
 
 Botanický ústav AV ČR – rozšíření prasetníku kořenatého v ČR
 Video "Stringhalt"

Hvězdnicovité
Flóra Česka
Flóra střední Evropy
Flóra severní Evropy
Flóra jihozápadní Evropy
Flóra jihovýchodní Evropy
Flóra východní Evropy
Flóra jihozápadní Asie
Flóra Kavkazu
Flóra severní Afriky
Flóra Makaronésie
Léčivé rostliny