Velické Granáty
Velické Granáty jsou krajinářsky mimořádně působivá skupina věží v rozsoše Bradavice. Kromě cimbuří tvořícího vlastní hřeben je tu ještě „dolní patro“ pěti nižších věží, které do Velické doliny spadají horolezecky oblíbenými stěnami, a „meziposchodím“ probíhá scenéricky hodnotná Granátová lávka.

Topografie 
Hřeben Velických Granátů odděluje Velickou dolinu od Slavkovské doliny, která je rezervací a je tedy uzavřena pro turisty i horolezce. Ve směru od Bradavice hřeben tvoří: Rohatá veža (2420 m), Rohatá štrbina, Granátový Roh, Horná Granátová štrbina, Malá Granátová veža (2298 m), Prostredná G. štrbina, Veľká Granátová veža (2318 m), Dolná G. štrbina, Dvojitá veža severní (2312 m) a jižní vrchol, Sedlo pod Dvojitou, Velická kopa (2227 m), Sedlo pod Velickou kopou a tři Velické hrby.

Dolní patro tvoří: Opálová stena (2285 m), Granátová stena (2245m), Granátová vežička, Velická stena (2230 m), Ľavá a Pravá Velická veža. Granátová lávka prochází přes pět sedel za těmito věžemi.

Několik horolezeckých výstupů 
Z Granátové lávky jsou dostupné Opálová i Velické stěna. Velické věžičky jsou téměř její součástí.

 1907 – první přechod hřebene: A. Martin a J. Franz, kromě Rohaté věže.
 1911 – prvovýstup na Velkou granátovou věž přímo hřebenem ze Sedla pod Dvojitou, Gyula Komarnicki, jedno místo IV.
 1959 – první zimní přechod celého hřebene V. Korsák a S. Samuhel.

Galerie

Odkazy

Reference

Literatura 
 F. Kroutil, Vysoké Tatry pro horolezce, 2. díl, Olympia 1977.

Externí odkazy 
 
 Podzimní foto
 Opálová věž, lezecké cesty v J. stěně 
 Dtto Granátová stěna 
 Podle Andrášiho: Granátová lávka, věže, sedla
 Schematická mapa (Andráši)
 Zákres případného prodloužení Granátové lávky pod Bradavicí a kupolí
 Granátové věže v oparu, K2 Studio

Dvoutisícovky na Slovensku
Hory a kopce ve Vysokých Tatrách
Velická dolina
Slavkovská dolina
Dvoutisícovky v Karpatech