Pojistné
Pojistné představuje cenu za poskytnutí pojistné ochrany. V zákoně je definováno jako úplata za soukromé pojištění. Výpočet výšky pojistného je důležitou úlohou komerční pojišťovny a na žádost pojistníka je pojistitel povinen sdělit zásady pro stanovení výše pojistného. Právo pojistitele na pojistné vzniká dnem uzavření pojistné smlouvy nebo dnem dohodnutým v pojistné smlouvě, a to pokud zákon nestanoví jinak. Běžné pojistné je splatné první den pojistného období a jednorázové pojistné dnem počátku soukromého pojištění.

Pojistné placené pojištěným představuje jeho příspěvek do společného fondu. Příspěvek musí být spravedlivý a musí odrážet stupeň rizika, který konkrétní pojištěný do sdružení přináší. Pojistné musí být dostatečné, aby pokrývalo nároky v průběhu pojistného období, umožnilo vytvořit rezervu pro nevybavené škody, umožnilo vytvořit technické rezervy, dále aby umožnilo pokrýt všechny výdaje komerční pojišťovny, umožnilo vytvořit zisk, a aby umožnilo vytvořit fond na zábranu škod. Výpočet pojistného však musí zahrnout i další faktory, mezi které patří inflace, úrokové míry i konkurence.

Příklad možného kalkulačního vzorce pojistného:

 pro výpočet pojistného v pojištění majetku a odpovědnosti za škodu:

PB = PN + NV + Z + ZŠ + PR

PB - pojistné brutto

PN - pojistné netto

NV -náklady vlastní

Z - zisk

ZŠ - příspěvek na zábranu škod

PR - jiné přirážky

 pro výpočet pojistného v životním pojištění:

PB = PN + α + β + χ + δ + Z + PR

PB - pojistné brutto

PN - pojistné netto

α - jednorázové počáteční náklady

β - běžné správní náklady po celou dobu pojištění

χ - běžné inkasní náklady

δ - běžné správní náklady spojené s výplatou důchodu

Z - zisk

PR - jiné přirážky

Netto pojistné je část brutto pojistného, jež je určena ke krytí výdajů komerční pojišťovny na pojistná plnění, a to včetně tvorby rezerv. Hodnota netto pojistného odráží velikost rizika a je rozhodující složkou brutto pojistného. Při stanovení výše netto pojistného vycházejí komerční pojišťovny ze statistických údajů o pravděpodobnosti výskytu daného rizika a z údajů o velikosti škod v důsledku realizace daného rizika.

Vlastní náklady či náklady na provoz či správní náklady jsou spojené

a) s náklady na správu jednotlivých pojistných smluv;

b) s náklady na provoz komerční pojišťovny → mzdové náklady (největší podíl mají provize za sjednání pojištění), materiálové náklady, finanční náklady aj.

Zisk či ziskovou přirážku kalkulují komerční pojišťovny pouze u neživotních pojištění, a to podle jednotlivých druhů. Do ceny životního pojištění se zisk obvykle nezahrnuje. Je to dáno odlišným charakterem tohoto pojištění, kdy zisk je vytvářen především v souvislosti s výnosy z investování rezerv životního pojištění.

Při výpočtu pojistného může dojít k tzv. podcenění rizika, což znamená, že sazba pojistného je stanovená nízká a pojištění se dostává do ekonomické nevyrovnanosti. Podcenění rizika a pojištění se dostává do ekonomické nevyrovnanosti. Podcenění rizika je charakteristické také i vysokou škodovostí. Samotná vysoká škodovost nemusí být jen signálem nízkých sazeb. Může odrážet i malý zájem o pojištění, resp. nedostatečné proniknutí pojištění mezi klientelu vinou slabé propagace.

V případě přecenění rizika může sice pojišťovna v prvopočátku získat vyšší příjmy a tedy i zisky, ale to jen za předpokladu, že o pojištění bude zájem. Tento zájem, ale rozhodně v krátké době opadne, protože pojištěný nebude mít požadovanou pravděpodobnost získat adekvátní pojistnou službu. Přecenění rizika je charakteristické vysokými sazbami a nízkou škodovostí.

Pojistné musí být dostatečné, aby:

 umožnilo vytvořit technické rezervy

 umožnilo pokrýt všechny náklady komerční pojišťovny

 umožnilo vytvořit zisk

 reagovalo na inflaci

 reagovalo na změnu úrokové míry

 reagovalo na konkurenci

 reagovalo na změny daňových předpisů

 reagovalo na kurzové změny

Pojistné je stanoveno na dohodnuté pojistné období. Neuhrazením předepsaného pojistného ve stanovené nebo dohodnuté lhůtě pojištění zaniká a pojišťovna má nárok na dlužné pojistné. Po odpočítání nákladů je základem pro výpočet daně z příjmu pojišťovny. Předpis pojistného je účetní seznam všech položek pojistného, které se v daném časovém rozpětí (účetním období) mají uhradit pojišťovně.

Předepsané pojistné je důležitým ukazatelem výkonnosti každé komerční pojišťovny za příslušné období. Podle jeho výše se komerční pojišťovny seřazují na pojistném trhu v daném regionu či státě. Lze jej dělit na předepsané pojistné životního pojištění a na předepsané pojistné neživotního pojištění.

Reference

Literatura 
 
 
 
 

Pojišťovnictví