Kostel Nalezení svatého Kříže (Nesvačily)
Filiální Kostel Nalezení svatého Kříže  v Nesvačilech na Benešovsku je stavbou původně románskou, z XII. století. Kostel byl raně goticky rozšířen. Presbytář byl upraven barokně roku 1700. Barokní je i hlavní oltář.

Historie 
Severní stěna lodi kostela pochází z doby románské, asi ze druhé poloviny 12. století, od poloviny 14. století do 15. století byly Nesvačily obcí farní a byly zde dokonce fary dvě - jedna pod patronátem pánů z Dubé a druhá pod patronátem vladyků z Nesvačil. Fary zanikly kolem roku 1410. Po té se kostel stal filiálním. V době barokní a v 19*. století byl kostel stavebně upraven a vybaven novými oltáři.

Stavba a inventář 

Kostel je jednolodní, loď má půdorys obdélníka, s hranolovou věží v průčelí a s užším obdélným presbytářem.  Loď není klenuta a nachází se v ní tři boční oltáře – na epištolní straně stojí oltář s velikým, na plátně malovaným obrazem z XVII. století, zobrazujícím Ježíše Krista na kříži, u jehož paty klečí Máří Magdalena, Panna Maria a sv. Jan Evangelista. Na ostatních dvou oltářích byly sochy Spasitele a Panny Marie ze XVII. století, byly však ukradeny. 
Presbytář: Hlavní, barokní oltář pochází z konce XVII. století a na místě, kde bývá obvykle oltářní obraz je zasklená skříň, v které byla do konce XX. století gotická Pieta z Nesvačil z první třetiny XV. století. Socha byla ukradena, později nalezena a přesunuta do expozice Národní galerie v Praze. Místo ní je ve skříni jen prostý dřevěný kříž. 
Na levé (severní) straně vítězného oblouku je na zdi upevněna bohatě vyřezávaná barokní dřevěná kazatelna. V zadní části lodi je umístěna patronátní lavice z bystřického kostela svatých Šimona a Judy. Lavice je umně řezbářsky vyvedená, s vyobrazením erbů patronů kostela a byla sem přemístěna přibližně ve třetí čtvrtině XX. století. Dřívější sakristie, ze které vedou schůdky na kazatelnu, je nyní vyklizena a vybavení přesunuto do prostoru pod kruchtou, poněvadž původní sakristie byla na počátku XXI. století vytopena a voda tam dosud někdy stoupá.
Inventář kostela je obecně značně poškozen, byl již šestkrát vykraden (kvůli čemuž byl také zazděn západní portál) a celý kostel je v poměrně špatném stavu. Ve věži jsou dva zvony – jeden gotický, na němž je písmeno W a druhý, větší, s latinským nápisem „Za patrona Vincence Daňka rytíře z Esse zvon tento obnoven 1882“.

Náhrobek se sochou truchlící ženy a urnou stojí při zdi kostela, pochází z roku 1815 a vytvořil ho sochař Josef Malínský.

Bohoslužby 
Nesvačily jsou obcí filiální a kostel je spravován farářem bystřickým dp. ThLic. Antonim Kośmidkem. Mše svatá s nedělní platností se zde slouží každou sobotu v 17 hodin. Poutní mše svatá se zde slaví vždy prvou neděli v květnu, což je relikt z doby před II. vatikánským koncilem, kterýžto sněm zrušil svátek Nalezení sv. Kříže a sloučil jej se svátkem Povýšení svatého Kříže, svátek Nalezení sv. Kříže se slavil 3. května.

Odkazy

Literatura 
 
 Emanuel Poche a kolrktiv, Umělecké památky Čech, Díl 2. Academia Praha 1980, str. 467-468.

Související články 
 Římskokatolická farnost Bystřice u Benešova
 Madona z Nesvačil
 Pieta z Nesvačil

Externí odkazy 
 
 Historie a inventář kostela
 Stránky farnosti bystřické

Nalezení svatého Kříže (Nesvačily)
Nalezení svatého Kříže Nesvačily
Nesvačily
Nalezení svatého Kříže Nesvačily
Nalezení svatého Kříže Nesvačily
Nalezení svatého Kříže Nesvačily
Nalezení svatého Kříže Nesvačily
Kulturní památky v okrese Benešov
Římskokatolická farnost Bystřice u Benešova