Nejvyšší zemský písař
Nejvyšší zemský písař (také jen nejvyšší písař, německy Oberstlandschreiber, latinsky summus notarius terrae) byl v dvanáctičlenném kolegiu osmým nejvyšším zemským stavovským úředníkem v Čechách a řídil agendu zemských desek (Landtafeln, tabulae terrae). Obdobně na Moravě patřil mezi sedm nejvyšších zemských úředníků.

České království  
Původně, v období Přemysla Otakara II. (králem 1253–1278) v letech 1260–1270, byl třetím stálým úředníkem královského soudu, ze kterého se vyvinul zemský soud. Vedl zápisy, později označované jako zemské desky. Pocházel z rytířského stavu, zpočátku to byly osoby duchovní. Dohoda mezi králem a stavy v roce 1497 potvrdila, že bude pocházet z rytířského stavu  a určila mu osmou pozici v hierarchii nejvyšších zemských úředníků. Od poloviny 16. století pronikali do tohoto úřadu rytíři, kteří vlastnili více než 200 osedlých a zpravidla ho nepřetržitě vykonávali až dvě desetiletí. Při zasedání většího zemského soudu seděl nejvyšší písař na galerii s místopísařem a menším písařem. Ručil za správnost zápisu soudního protokolu do zemských desek. Četl svědectví a rozsudek a nesměl se odtud vzdálit, pokud zasedal soud. Na přelomu 16. a 17. století dostávali roční plat ve výši 65 kop grošů českých. Obvykle předtím získávali praxi v jiných zemských nebo krajských úřadech. Z titulu svého úřadu bydleli v domě u kláštera sv. Jiří na Pražském hradě. V předbělohorském období byl jmenován na doživotí, po roce 1627 pouze na pět let. Před Bílou horou přísahal králi a stavům, po Bílé hoře pouze králi a jeho dědicům. Do zániku místodržitelského kolegia v roce 1748 byl jedním z jeho jedenácti řádných členů. Úřad existoval až do josefínských reforem. Po soudní reformě roku 1783 byl ředitelem úřadu zemských desk, kde působil až do zániku Habsburské monarchie.

Během obřadu korunovace českých králů nosil královské žezlo.

Seznam nejvyšších písařů v Čechách

Nejvyšší písař královský 
 1163–1169 Martin
 1169–1181 Florián
 kolem 1184 Jindřich
 1183–1207 Rapota
 1202–1218 Benedikt
 1212 Vojslav
 1213 Oldřich
 1215–1220 Anselm
 1220–1222 Engelšalk
 1222–1229 Heřman
 1230 Hypolit
 1232–1234 Jan
 1238–1244 Rapota (Reinbot)
 1233–1240 Vilém
 1240 Martin
 1247–1253 Herbord
 1252–1263 Arnold

Nejvyšší písař 
 1250 Divín
 1257 Přisnobor
 1264 Václav
 1279 Velislav
 1284–1287 Radoslav
 1295 Bartoloměj
 1297 Jan
 1306–1316 Petr (Angelův)
 1311 Petr
 1320–1321 Jan
 1328–1338 Štěpán
 1340–1348 Jindřich, probošt mělnický, potom pražský
 1348–1382 Štěpán z Tetína († 2. července 1382)
 1382–1383 Beneš z Choustníka – poprvé
 1383–1385 Jan z Dražic
 1385–1386 Beneš z Choustníka – podruhé
 1387 Štěpán
 1387–1392 Kunat Kaplíř ze Sulevic
 1396–1398 Smil Flaška z Rychenburka na Pardubicích (asi 1350 – 13. srpna 1403) – poprvé 
 1398 Oldřich IV. Vavák z Hradce († 22. září 1421 Kutná Hora) 
 1400 Václav z Buřenic
 1400–1403 Smil Flaška z Rychenburka na Pardubicích (asi 1350 – 13. srpna 1403) – podruhé
 1403–1408 Boček z Kunštátu a z Poděbrad
 1409 Jan z Michalovic
 1409–1415 Mikuláš z Egerberka a z Vožic (z Okoře)
 1417–1419 Mikuláš z Lobkowicz na Hasištejně († 1435)
 1437–1442 Aleš Vřešťovský z Rýzmburka († 4. června 1442)
 1453–1457 Arnošt z Leskovce
 1457–1468 Burian I. Trčka z Lípy a na Lipnici († 1468)
 1468–1485 Mikuláš Svitáček z Landštejna († 1485)
 1485–1493 Jan z Roupova
 1497–1509 Mikuláš Hořický z Hořic na Pecce
 1509–1510 Albrecht Rendl z Oušavy († 9. září 1522)
 1510–1512 Zdeněk Malovec z Chýnova († 2. srpna 1512)
 1512–1523 Radslav Beřkovský ze Šebířova na Liběchově († 13. listopadu 1537) – poprvé
 1523–1525 Jan Litoborský z Chlumu
 1525–1537 Radslav Beřkovský ze Šebířova na Liběchově († 13. listopadu 1537) – podruhé 
 1538–1547 Jan Bechyně z Lažan na Pičíně († 15. 5. 1547)
 1547–1569 Volf z Vřesovic na Teplicích (1532 – 21. 3. 1569)
 1570–1571 Oldřich Dubanský z Duban na Liběšicích
 1575 Mikuláš Miřkovský ze Stropčic († 15. října 1575)
 1576–1596 nebo 1597 Michal Španovský z Lisova na Pacově a Vožici († po 1597)
 1597–1618 Jan z Klenového a z Janovic na Žinkovách († leden 1624) – poprvé
 1619–1620 Kašpar Kaplíř ze Sulevic na Neustupově a Miličíně († 21. června 1621 popraven)
 1620–1624 Jan z Klenového a z Janovic na Žinkovách († leden 1624) – podruhé
 1624–1640 Kryštof Vratislav z Mitrovic na Březině 
 1640–1651 Přibík Jeníšek z Újezda na Březnici (kolem 1580 – 25. března 1651 Praha)
 1651 Oldřich Sezima Karel Skuhrovský ze Skuhrova
 1652–1671 Mikuláš z Gerštorfu († 1671)
 1671–1682 František ze Šeidleru († 15. ledna 1682)
 1682–1696 Lambert Hřebenáč z Harrachu († 14. prosince 1696)
 1697–1720 Petr Mikuláš Straka z Nedabylic († 5. dubna 1720)
 1720–1737 Václav Kryštof Hložek z Žampachu († 1737)
 1737–1739 Václav Arnošt Markvart z Hrádku († 1. února 1739)
 1739–1749 Jan František z Golče 
 1751 Václav Josef Oudrcký z Oudrče († 1751)
 1751–1771 Josef Jáchym Vančura z Řehnic († 1771)
 1771–1799 (?) Jan Václav z Astfeldu a z Vydří († 10. února 1799)
 ?
 ?–? Jan Václav Hennet, úřad zastával v době korunovace Františka II. v roce 1792

 ?–? Josef rytíř Procházka, úřad zastával v době korunovace Ferdinanda V. Dobrotivého v roce 1836, byl zároveň místopředsedou pražského gubernia

Moravské markrabství 
Obdobná funkce existovala i na Moravě, doložena je od roku 1373. Za Jošta Lucemburského (markrabětem 1375–1411) byl současně i jeho osobním písařem. V roce 1523 za Ludvíka Jagellonského (markrabětem 1516–1526) bylo potvrzeno, že úřad bude v rukou rytířů. Po josefínských reformách se stal zástupcem prezidenta zemského soudu v hodnosti prvního rady.

Seznam nejvyšších písařů na Moravě 
 1210 Jan
 1220 Engelšalk
 1220 Anselm
 1221–1220 Apolinář
 1222–1223 Konrád
 1222–1236 Hilarius
 1234 Bartoloměj
 1238 Ludvík a Viktor
 1247–1252 Přísnobor
 150 Tomáš
 1251–1256 Vilém
 1286–1297 Jan, probošt sadský
 (1289 Bruno, písař znojemský)
 (?) Petr
 1305 Jindřich Sturnonuv
 1342 Dětmar
 1348 Heřman, probošt brněnský
 1348–1349 Vítek, arcijáhen olomoucký
 1350–1353 Ojíř
 1355–1356 Michal z Bludova
 1358–1371 Frank (komorník Moravského markrabství)
 (1365–1366 Buzek)
 1373–1376 Václav z Mladějova
 1382–1385 Mikuláš z Nupak
 1386 Ondřej
 1387–1398 (?) Jan, kanovník kroměřížský a brněnský
 (1398 (?) Dětřich) 
 1398–1399 Ješek (?)
 1406–1417 Ondřej z Modřic, kanovník brněnský a arcijáhen břetislavský
 1418 Martin, farář ze Žďáru
 1418–1420 Petr, probošt tišnovský a kanovník brněnský
 1434–1437 Jan, kanovník olomoucký a brněnský, probošt kroměřížský
 1440–1444 Jan z Hodonína, probošt olomoucký
 1444–1456 Martin z Dobřan, kanovník a arcijáhen olomoucký
 1480–1499 Tobiáš z Obřanské Hory
 1499–1503 Jan z Opavy
 1503–1507 Mikuláš z Olomouce
 1508–1534 Mikuláš z Bystřice
 1535–1546 Otmar z Nepomuku
 1547–1573 Václav Tetauer z Tetova na Malenovicích
 1573–1578 Jetřich st. Podstatský z Prusinovic
 1578–1579 Mikuláš z Hrádku na Hošticích
 1579–1601 Ctibor Sirakovský z Pěrkova na Paskově
 1601–1608 Vilém Zoubek ze Zdědína na Zdounkách a Habrovanech
 1608–1618 Jan Čejka z Olbramovic († 8. 7. 1623) – poprvé
 1620 Jan Čejka z Olbramovic († 8. 7. 1623) – podruhé
 1624–1636 Jan Šťastný Podstatský z Prusinovic
 1637–1638 Jan Jetřich Lhotský ze Ptení
 1638–1642 Bernard Diviš Petřvaldský z Petřvald
 1642–1647 Jan st. Jakartovský ze Sudíc
 1648–1655 Zikmund Ferdinand Sak z Bohuňovic
 1656 Melichar Ledenický z Ledenice na Kelníku
 1665–1682 Václav Bernard Bartodějský z Bartoděj
 1682–1692 Rudolf Maxmilián Řikovský z Dobrčic († 1692)
 1692–1693 Martin Bedřich Pruskauer z Freyenfelsu († 1693)
 1696–1717 Jan Antonín Pachta z Rayhofnu a Bukové († 1717)
 1718–1728 František Markvart Záviš z Osenic († 1728)
 1729–1761 Václav Maxmilián Kříž 
 1761–1772 Jindřich Xaver Hájek z Valdstäten († 1772)
 1773–1785 Jan Josef Záblatský z Tulešic
 1786 Jan Biuk z Gerstenfeldu
 1792–1806 Jan Josef Richter z Velcenštejna († 1806)
 1807–1810 Kristián August Hentschl
 1810–1831 Wolfgang Manner († 1831)
 1832–1840 František z Velcenštejna († 1840)
 1841–? Karel Vojkovský z Vojkova

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Zemský úřad
 Zemské desky

Zemské úřady
Dějiny správy v Česku
Zaniklé úřady