Stjepan Mitrov Ljubiša
Stjepan Mitrov Ljubiša, cyrilicí Стјепан Митров Љубиша (29. února 1824 Budva – 11. listopadu 1878 Vídeň), byl srbský spisovatel a politik z Dalmácie, v 2. polovině 19. století poslanec Říšské rady.

Biografie 
Narodil se v černohorské Budvě, tehdy součásti Dalmácie, v srbské rodině spojené se Srbskou pravoslavnou církví. Navštěvoval v Budvě normální školu. Od roku 1843 zastával funkci obecního tajemníka v rodném městě. Právní vzdělání získal samostudiem a byl jmenován notářem. Během revolučního roku 1848 se zapojil do politického dění a agitoval za spojení Dalmácie a Chorvatska, čímž si vysloužil kritiku od místního proitalského obyvatelstva a byl propuštěn z notářského postu.

Po obnovení ústavní vlády se zapojil do politiky. Od roku 1865 byl starostou Budvy. Od roku 1861 do roku 1864 a znovu v letech 1866–1870 byl poslancem Dalmatského zemského sněmu. Zemský sněm ho roku 1861 delegoval i do Říšské rady (tehdy ještě volené nepřímo) za Dalmácii (kurie venkovských obcí, obvod Kotor). 2. května 1861 složil poslanecký slib. K roku 1861 se uvádí jako obecní tajemník, bytem v Budvě. Opětovně byl zemským sněmem do Říšské rady za týž obvod delegován i roku 1867. 3. června 1867 složil slib. 7. dubna 1870 dopisem ohlásil svou rezignaci na mandát v souvislosti s hromadnými rezignacemi převážně slovanských poslanců coby výraz nesouhlasu s ústavním směřováním státu. Znovu ho zemský sněm do Říšské rady vyslal roku 1870 a 1872. Složil slib 23. ledna 1872. Uspěl i v prvních přímých volbách do Říšské rady roku 1873, za kurii venkovských obcí, obvod Kotor, Risan, Budva. Poslancem byl až do své smrti roku 1878. V Říšské radě patřil k federalistické slovanské pravici a postupoval společně s českými poslanci. Byl členem dalmatské Národní strany, která tehdy ještě sdružovala etnické Chorvaty i Srby.

Od roku 1870 byl předsedou Dalmatského zemského sněmu. Funkci zastával až do doby krátce před svou smrtí, kdy byl sesazen svými stranickými kolegy z dalmatské Národní strany. Vystupoval na podporu dalmatského slovanského obyvatelstva a odmítal italskou jazykovou a kulturní dominanci v regionu.

Byl literárně činný. První etnografickou studii napsal již roku 1845. Většího věhlasu dosáhl ale až později svými lidovými povídkami.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

Srbští spisovatelé
Poslanci dalmatského zemského sněmu
Poslanci rakouské Říšské rady
Narození v roce 1824
Narození 29. února
Úmrtí v roce 1878
Úmrtí 11. listopadu
Muži
Politici Rakouského císařství srbské národnosti
Rakousko-uherští politici srbské národnosti