Marie Rýdlová
Marie Rýdlová, rozená Lierová (3. prosince 1884 Německý Brod – 28. října 1971 Praha) byla česká herečka.

Život 
Narodila se v rodině Karla Liera, předního herce a režiséra smíchovských divadel a herečky Antonie Bollardové,
dva její sourozenci, starší bratr František a nevlastní sestra Karla, se rovněž věnovali hereckému povolání. Od útlého mládí vystupovala v dětských rolích u divadelních společností, kde působili její rodiče, profesionální divadelní dráhu nastoupila jako žačka herečky ND Izy Grégrové nejprve v Grauově společnosti vedené bratrem Františkem Lierem (1901), od sezony 1902/1903 do roku 1910 byla členkou smíchovského Švandova divadla, kde prošla řadou činoherních i zpěvoherních rolí, tančila v operetních představeních a zpívala ve sboru, postupně se však profilovala v oboru činoherního herectví. Po rozpadu manželství s operetním tenoristou Vladimírem Jelenským (vlastním jménem Jaroslav Jelínek) odešla z Prahy, v letech 1910–1919 hrála ve venkovských kočovných divadelních souborech V. Suka, R. Morávka, H. Benoniové a K. Jičínského.

Následně získala angažmá u ředitele a režiséra Václava Jiřikovského v nově konstituovaném ostravském NDMS (1919–1922, 1924–1944), společně se svým manželem, hereckým kolegou a režisérem Antonínem Rýdlem (sňatek 1922) byli v letech 1922/1923 angažováni
v bratislavském Slovenském národním divadle a jednu sezonu (1923/1924) v pražském Divadle Komedia, které v roce 1923 založil bulvární spisovatel a podnikatel Felix Achille de la Cámara. Na pozvání druhého ředitele NDMS Františka Uhlíře se v roce 1924 oba vrátili do Ostravy. Ve druhém ostravském angažmá navázala Marie Rýdlová na své předchozí úspěchy a ztvárnila řadu charakterních i komediálních postav české a světové klasiky.
Vedle hlavního činoherního oboru působila nejprve externě (od 1927), v letech 1934–1940 pak smluvně také jako sólistka operetního souboru. Od konce třicátých let soukromě vyučovala herectví, k jejím žačkám patřila např. Slávka Budínová.

Po odchodu z Ostravy krátce hrála v holešovické Uranii a věnovala se filmové práci, v roce 1945 nastoupila do Divadla 5. května, odkud přešla do Městského divadla na Královských Vinohradech, pozdějšího Divadla čs. armády (1945–1951). Svou úspěšnou divadelní kariéru zakončila na scénách Městských divadel pražských (1951–1952), v důsledku vážného onemocnění odešla k 1. dubnu 1953 na trvalý odpočinek. Kromě své divadelní práce herecky spolupracovala s ostravským rozhlasem
a podílela se na vzniku osmi filmů. U příležitosti jejích sedmdesátých narozenin byla jmenována zasloužilou umělkyní (1954).

Divadelní role, výběr

Národní divadlo Praha 
 1943 F. Šrámek: Léto, slečna Růžena (j. h.), 10. a 25. 6. 1944, režie Vojta Novák

Národní divadlo moravsko-slezské Ostrava 
 1919 J. Mahen: Ulička odvahy, Míla, režie Václav Jiřikovský
 1919 A. de Musset: Se srdcem divno hrát, Pluchová, režie Václav Jiřikovský
 1919 F. X. Svoboda: Poslední muž, maminka Kohoutová, režie František Uhlíř (ve stejné roli 1924, režie Alexandr Kantor; 1932, režie Antonín Rýdl; 1940, režie Táňa Hodanová)
 1920 W. Shakespeare: Romeo a Julie, chůva, režie Václav Jiřikovský (ve stejné roli 1941, režie Jan Škoda)
 1920 K. Čapek: Loupežník, Fanka, režie Karel Černý (ve stejné roli 1928, režie František Paul; 1935, režie Jan Škoda)
 1921 F. Sokol-Tůma: Gorali, Tereza Orzagová, režie Alexandr Kantor
 1921 K. Čapek: R. U. R., Nána, režie Václav Jiřikovský (ve stejné roli 1925, režie Antonín Rýdl; 1939, režie Karel Konstantin)
 1922 J. K. Tyl: Strakonický dudák, Kordula, režie Václav Jiřikovský (ve stejné roli 1941, režie Karel Palouš)
 1924 W. S. Maugham: Na východ od Suezu, Amah, režie Antonín Rýdl
 1925 Ivo Vojnović: Smrt matky Jugovičů, titulní role, režie Antonín Rýdl
 1926 J. K. Tyl: Lesní panna, Voršila, režie Alexandr Kantor
 1927 Molière: Lakomec, Frosina, režie Alexandr Kantor
 1928 G. Zapolska: Morálka paní Dulské, titulní role, režie Jiří Myron (ve stejné roli 1937 opět v nastudování Jiřího Myrona)
 1929 G. Hauptmann: Bobří kožich, Wolffová, režie František Paul (ve stejné roli 1940, režie Jiří Myron)
 1930 A. Jirásek: M. D. Rettigová, Ančka, režie Jiří Myron
 1931 O. Scheinpflugová: Okénko, Dynybylová, režie Jiří Myron
 1932 O. Nedbal: Polská krev, Jadwiga, režie Jaroslav Skála
 1933 René Fauchois: Pozor, čerstvě natřeno, Voršila, režie Miloš Nedbal
 1934 F. Langer: Velbloud uchem jehly, Peštová, režie Jan Škoda
 1935 Ivor Novello: Panenská půda, Pidgeonová, režie Karel Konstantin
 1936 Vilém Werner: Lidé na kře, Anna Junková, režie Karel Konstantin
 1937 J. K. Tyl: Tvrdohlavá žena, Jahelková, režie Antonín Kurš
 1938 B. Němcová, Antonie Kučerová-Fischerová, Jan Port (dramatizace): Babička, titulní role, režie Karel Palouš (inscenace obnovena 1940)
 1938 K. Čapek: Matka, titulní role, režie Antonín Kurš
 1939 Jan Snížek: Příklady táhnou, Růžena Bártlová, režie Jiří Myron
 1940 F. Schiller: Úklady a láska, Millerová, režie Jan Škoda
 1941 Euripidés: Médeia, chůva, režie Karel Palouš

České divadlo moravskoostravské Ostrava 
 1942 G. Preissová: Gazdina roba, Mešjanovka, režie Jan Škoda
 1943 F. Šrámek: Léto, slečna Růžena, režie Karel Palouš
 1944 Vladimír M. Strojil: Rodinná pouta, Kateřina Hájková, režie Jiří Myron

Městské divadlo na Královských Vinohradech Praha 
 1945 A. N. Ostrovskij: Vlci a ovce, Murzavecká, režie Karel Jernek
 1946 Molière: Lakomec, Frosina, režie Bohuš Stejskal
 1947 A. S. Gribojedov: Hoře z rozumu, Chrjuminová, režie Jiří Frejka
 1948 A. P. Čechov: Tři sestry, Anfisa, režie Jaromír Pleskot
 1949 A. Jirásek, Karel Kraus (dramatizace): Filosofská historie, Rollerová, režie Jaromír Pleskot
 1949 B. Němcová, J. Pleskot (dramatizace): Babička, titulní role (alternace Helena Friedlová), režie Antonín Kandert

Divadlo československé armády Praha 
 1950 A. P. Čechov: Strýček Váňa, Marina, režie Jan Fišer
 1950 J. K. Tyl: Jiříkovo vidění, Zuzana Poličanská (alternace Libuše Freslová), režie Aleš Podhorský
 1950 Viktor M. Gusjev: Sláva, Motylkovová, režie Václav Vydra ml.

Městská divadla pražská 
 1951 M. Słomczyński: Hallo, Fredy, Gertruda (alternace Nina Bartů), Divadlo Komedie, režie Karel Svoboda

Filmografie 
 1943 Šťastnou cestu (uklízečka v obchodním domě)
 1944 Jarní píseň (Kozlerová)
 1945 Rozina sebranec (rukavičkářka Markéta)
 1946 Nezbedný bakalář (Alžběta)
 1949 Němá barikáda (stará Němka)
 1949 Divá Bára (Vlčková)
 1952 Akce B (abatyše)
 1952 Divotvorný klobouk (žena kováře)

Odkazy

Reference

Literatura 
 Česká divadla : encyklopedie divadelních souborů. Praha : Divadelní ústav, 2000. 615 s. . S. 100, 211, 338, 339, 342, 345, 441.
 Kolektiv autorů. Almanach Národního divadla moravskoslezského : 1919–1999. Ostrava : Národní divadlo moravskoslezské, 1999. 175 s. . S. 37.
 Národní divadlo moravskoslezské v Ostravě. In Kulturně-historická encyklopedie českého Slezska a severovýchodní Moravy. 2. svazek : M–Ž. 2. vydání. Ostrava : Ústav pro regionální studia Filozofické fakulty Ostravské univerzity, 2013. 575 s. . S. 75.
 Marie Rýdlová. In Biografický slovník Slezska a severní Moravy. 6. sešit. Ostrava : Filozofická fakulta Ostravské univerzity, 1996. 147 s. . S. 107.
 Marie Rýdlová. In 
 Marie Rýdlová. In Kulturně-historická encyklopedie českého Slezska a severovýchodní Moravy. 2. svazek : M–Ž. 2. vydání. Ostrava : Ústav pro regionální studia Filozofické fakulty Ostravské univerzity, 2013. 575 s. . S. 289.
 Marie Rýdlová. In ZBAVITEL, Miloš. Osm hereckých portrétů : Herci staré gardy ostravské činohry. Ostrava : Profil, 1985. 251 s. S. 34–69.
 SÝKOROVÁ-ČÁPOVÁ, Eva; WEIMANN, Mojmír. 60 let Státního divadla v Ostravě. Ostrava : Státní divadlo v Ostravě, 1980. 407 s. S. 96, 99, 103, 105, 106, 109, 282.
 ZBAVITEL, Miloš: Jiří Myron. Ostrava : Profil, 1980. 235 s. S. 97–99, 103, 113, 142, 144, 145, 182, 185.

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 
 Marie Mičková: Národní divadlo moravskoslezské v meziválečném období a protektorátu Čech a Moravy, FF MU 2009 (bakalářská práce)

České herečky
České divadelní herečky
České filmové herečky
Herečky Národního divadla moravskoslezského
Herečky Divadla na Vinohradech
Českoslovenští zasloužilí umělci
Umělci z Havlíčkova Brodu
Narození v Havlíčkově Brodě
Narození 3. prosince
Narození v roce 1884
Úmrtí 28. října
Úmrtí v roce 1971
Ženy
Úmrtí v Praze