Josef Novák (1893)
Josef Novák (8. července 1893, Dobřichov – 3. ledna 1934, Praha) byl stíhací pilot rakousko-uherských Luftfahrtruppen, který se zúčastnil první světové války. Josef Novák za světové války dosáhl celkem tří potvrzených sestřelů. Po válce vstoupil do Československého letectva, krátce pracoval v prvním českém leteckém podniku Ikarus a následně se stal známým továrním šéfpilotem továrny Aero. V této roli podnikl více než 3600 letů, zalétal 30 nových typů letadel, zvítězil v řadě leteckých závodů a dosáhl devíti leteckých rekordů. Aktivně se podílel též na organizačních a spolkových aktivitách souvisejících s letectvím. Josef Novák zemřel roku 1934 na následky těžkých zranění utržených při letecké nehodě v roce 1930.

Život

Dětství, vzdělání a raná kariéra 
Josef Novák se narodil 8. července 1893 v Dobřichově. V letech 1907–1910 se vyučil „pomocníkem strojnictví“.

První světová válka 
Po vypuknutí první světové války v roce 1914 byl Josef Novák přidělen k 36. pěšímu pluku (Infanterieregiment 36) rakousko-uherské armády. Na přelomu let 1914–1915 se stal členem pozemního personálu jednotky Flik 3 (Fliegerkompagnie 3, 3. letecká setnina). V roce 1915 zahájil svůj pilotní výcvik - v červenci 1915 byl pilotním žákem u jednotky Flek 8 (Fliegerersatzkompagnie 8, 8. náhradní letecké setnina) v Szombathely. Dne 10. dudna 1916 získal rakouský pilotní diplom FAI číslo 350. Dne 23. června 1916 byl povýšen na desátníka a přidělen na ruskou frontu k jednotce Flik 29. V srpnu 1916 pak splnil podmínky pro udělení diplomu a odznaku polního pilota. Dne 22. března 1917 se Josef Novák pro nemoc přesunul do Vídně ke cvičné jednotce Flek 8, kde působil jako instruktor létání.

V červnu 1917 Josef Novák na vlastní žádost opustil Flek 8 a od 15. června 1917 byl začleněn do stavu Flik 41J. V období od července 1917 do července 1918 u této jednotky podnikl celkem 110 bojových letů, během kterých absolvoval 43 vzdušných bojů, ve kterých dosáhl tří ověřených a jednoho neověřeného sestřelu. Za pozornost stojí také to, že během své služby u Flik 41J Josef Novák často létal jako číslo velitele setniny a nejúspěšnějšího rakousko-uherského stíhače Godwina Brumowského.

Není známo, kdy a kde Josef Novák dosáhl svého prvního potvrzeného sestřelu. Svého druhého sestřelu Novák dosáhl ve spolupráci se dvěma dalšími letouny dne 17. července 1917 na stíhacím letounu Hansa-Brandenburg D.I (28.33). Jeho obětí se stal italský průzkumný letoun, který se v plamenech zřítil mezi horami Monte Sabotino a Monte Santo. Pravděpodobně se jednalo o italský letoun Farman od jednotky 45. Squadriaglia di ricognizione.

Dne 18. srpna 1917 Josef Novák (Hansa-Brandenburg D.I, 28.40) a Godwin Brumowski (28.69) přinutili k nouzovému přistání za italskými liniemi letoun Caudron italského letectva. Oběma stíhači nárokovaný sestřel proto zůstal neověřený.

Svého třetího a posledního sestřelu Josef Novák (Hansa-Brandenburg D.I, 28.40) dosáhl 19. srpna 1917. Tehdy společně s Godwinem Brumowskim (Albatros D.III, 153.06) sestřelili dvoumístný italský letoun Caudron, který se v plamenech zřítil v oblasti Karbinje-Ivangrad.

Poválečné osudy 
V říjnu 1918 Josef Novák nastoupil službu u nově vzniklého československého letectva. Na konci listopadu 1918 se podílel na vzniku 1. polní letecké setniny v Mařaticích u Uherského Hradiště. S touto jednotkou se zapojil do války s Maďarskem. Setnina tehdy podnikala průzkumné lety nad jižním Slovenskem s letouny Brandenburg C.I. V lednu 1919 se setnina účastnila sedmidenní války s Polskem. Během služby u 1. polní letecké setniny Josef Novák pilotoval také první jednomístný letoun československého letectva Aviatik D.I (138.14).

V únoru 1919 byl Josef Novák jmenován československým polním pilotem. V dubnu 1919 byl s dalšími československými letci vyslán do francouzského Pau k přeškolení na francouzskou leteckou techniku (v jeho případě stíhací letouny SPAD). Po návratu ze školení sloužil jako pilotní instruktor v letecké škole v Praze-Kbelích. V roce 1920 odešel do zálohy a poté krátce působil u prvního českého leteckého podniku Ikarus.

V říjnu 1920 se Josef Novák stal továrním šéfpilotem společnosti Aero. V této roli v letech 1920 až 1933 provedl celkem 3635 letů, zalétal většinu nových letadel továrny, kterých bylo celkem 30, přičemž zalétal i jeden sportovní prototyp továrny Avia.

Josef Novák provedl řadu dálkových letů do zahraničí a úspěšně se účastnil národních i mezinárodních leteckých závodů. V září 1921 se účastnil I. národního leteckého mítinku ve Kbelích. Josef Novák s prototypem stíhačky Aero Ae-02 zvítězil v akrobatické soutěži a na druhém místě se umístil v rychlostním závodu na 1 km a v rychlostním závodu na trati Praha-Pardubice a zpět. Druhého a třetí místa navíc Novák dosáhl s letounem Letov Š-1 v soutěži v dostupu a v okružním letu na trase Praha-Olomouc-Nitra-Vajnory.

Jiným úspěchem Josefa Nováka bylo vítězství v hlavním závodě jednomístných strojů v I. a II. ročníku rychlostního závodu o cenu prezidenta republiky v letech 1923 a 1924. První závod vyhrál se závodním speciálem Aero A-18B, přičemž trať proletěl průměrnou rychlostí 230 km/h. O rok později zvítězil s letounem Aero A-18C s průměrnou rychlostí 263,427 km/h.

Josef Novák jako šéfpilot Aera dosáhl devíti leteckých rekordů. Například výškový rekord na letounu Aero A-18 v roce 1924, výškový rekord na vodním letadle Aero A-29 v roce 1926, nebo rekord v počtu loopingů udělaných během jedné hodiny s jedním pasažérem na palubě.

V roce 1927 ministr národní obrany Udržal mimořádně povýšil Josefa Nováka na podporučíka v záloze a jako jednomu z prvních polních pilotů mu udělil Zlatý odznak. V roce 1928 se s průzkumným letounem Aero A-30 zúčastnil mezinárodní soutěže Let kolem Malé dohody a Polska. Pilot ppor. Josef Novák s kpt. Gustavem Beneschem však tuto soutěž nedokončili pro poruchu motoru Škoda L a následné nouzové přistání u Mikulova, přestože v soutěži v tom okamžiku vedli.

Josef Novák se též aktivně podílel na organizačních a spolkových aktivitách souvisejících s letectvím. Byl čestným členem čs. svazu pilotů, který mu udělil čestný odznak. Od Aeroklubu ČSR obdržel čestnou vlajku.

Úmrtí 
Dne 5. dubna 1930 Josef Novák utrpěl těžká zranění při havárii školního letounu Aero A-34. Příčinou havárie byla závada na řízení. Josef Novák měl kromě několika zlomenin i protržené plíce. Přestože se po nehodě částečně zotavil a do roku 1933 aktivně létal, utržená zranění způsobila jeho smrt v roce 1934 v pražské nemocnici na Bulovce.

Obchod se sestřely 
Společný osobní mechanik Godwina Brumowskiho a Josefa Nováka, František Šimek tvrdil o Novákovi a Brumowskim, že Novák, jenž létal často jako jeho číslo 2, mu své sestřely prodával. Ctižádostivé eso mu za každý sestřel platilo 500 korun a Novák dostával ještě 500 lir jako bonus od velení armády, celkem údajně měl Novák prodat 19 sestřelů.

Letecké výkony Josefa Nováka 
 1921: S letounem Aero Ae-02 stříbrný pohár Čs. aviatického klubu za nejlepší úhrnný výkon na I. národním leteckém mítinku v Praze, stříbrný věnec dr. Rumplesa s I. cenou v soutěži obratnosti, II. cena v rychlostním závodě na 1 km, II. cena v rychlostním závodě Praha - Pardubice - Praha. S letounem Aero Ae-04 zahraniční let Praha-Norimberk-Curych a účast na mezinárodním závodě v Curychu
 1922: S letounem Aero A-10 čs. národní výškový rekord s užitečným zatížením 500 kg
 1923: S letounem Aero A-18b 1. místo v rychlostním závodě kategorie A (Cena presidenta republiky, pilotní odznak Čs. Aeroklubu, zlaté hodinky Svazu pilotů, plakety předsedy Aeroklubu a předsedy Svazu pilotů, stříbrný pohár časopisu Letectví), čs. národní výškový rekord
 1924: S letouny Aero A-18 a A-18c čs. národní výškový rekord (2x), 1. místo v hlavní kategorii o Cenu presidenta republiky, čs. národní rychlostní rekord na 200 km
 1925: S letounem Aero A-18 čs. národní výškový rekord
 1926: Se letounem Aero A-19 čs. národní výškový rekord se zatížením 250 kg. S letounem Aero A-11 zahraniční let Praha-Budapešť-Atény-Bělehrad-Budapešť-Praha. S letounem Aero A-29 čs. národní výškový rekord 4675 m v kategorii hydroplánů
 1927: S letounem Aero A-11HS se spolucestujícím technickým ředitelem ing. A. Husníkem 225 lopinků za 44 minut a 52,7 vteřin. S letounem Aero A-30 účast na závodě Kolem Malé dohody a Polska, čs. národní rekord rychlostní na 500 km, se zatížením 500 kg (v trvání letu, rekord na vzdálenost v uzavřeném okruhu, rychlostní rekordy na 100 a 500 km), se zatížením 1000 kg (rekord na vzdálenost v uzavřeném okruhu, rychlostní rekord na 100 km a na 500 km)
 1928: S letounem Aero A-30 účast na závodě Kolem Malé dohody a Polska. S letounem Aero A-32 zahraniční let do Sofie přes Bratislavu, Budapešť, Bělehrad a zpět se spolucestujícím technickým ředitelem A. Husníkem
 1929: S letounem Aero A-34 zahraniční let Praha-Norimberk-Štrasburk-Nancy-Paříž, účast na Challenge Internatinale de Turisme, zahraniční lety do Finska a Polska na trase Praha-Poznaň-Riga-Helsinky-Riga-Varšava-Lublin-Krakov-Prostějov-Praha

Vyznamenání 
  Stříbrná medaile Za statečnost I. třídy (červenec 1917, 1917, 1917) udělena 3x
  Stříbrná medaile Za statečnost II. třídy (srpen 1916, leden 1918) udělena 2x
  Karlův vojenský kříž (listopad 1917)
 Pruská válečná záslužná medaile (leden 1917)

Odkazy

Reference

Literatura

Externí odkazy 
 
 http://forum.valka.cz/topic/view/90111#336913

Čeští stíhací piloti
Narození 8. července
Narození v roce 1893
Úmrtí 3. ledna
Úmrtí v roce 1934
Muži
Rakousko-uherští vojenští letci
Českoslovenští vojenští letci
Testovací piloti
Nositelé Medaile Za statečnost (Rakousko)
Nositelé Karlova vojenského kříže