Régence
La Régence (franc.: , česky: Regentství) je období ve francouzské historii v letech 1715–1723, kdy za mladistvého krále Ludvíka XV. spravoval Francouzské království synovec Ludvíka XIV., regent Filip II. Orleánský. Kromě regenta byli klíčovými osobami v době regentství také kardinálové Guillaume Dubois a André Hercule de Fleury.

Regentská rada 

 Filip II. Orleánský (2. srpna 1674 Saint-Cloud – 2. prosince 1723 Versailles), regent
 Rada pro církevní záležitosti: Louis-Antoine de Noailles (1651–1729), kardinál, arcibiskup pařížský
 Rada pro zahraniční záležitosti: Nicolas Chalon du Blé, markýz d'Huxelles (1652–1730), maršál Francie
 Rada pro válečné záležitosti: Claude Louis Hector vévoda de Villars (1653–1734), maršál Francie
 Finanční rada: François de Neufville, vévoda de Villeroy (1644–1730), maršál Francie
 Rada pro záležitosti královského domu: Louis Antoine de Pardaillan de Gondrin, vévoda d'Antin (1664–1736), ředitel královských staveb, syn Madame de Montespan
 Rada pro námořní záležitosti: Ludvík Alexandr Bourbon, hrabě z Toulouse (1678–1737), admirál, nemanželský syn Ludvíka XIV. a Madame de Montespan
 Obchodní rada: François de Neufville, vévoda de Villeroy (1644–1730), maršál Francie

Systém těchto poradních sborů se příliš neosvědčil především s ohledem na časté kompetenční spory mezi předsedy jednotlivých rad a v roce 1718 došlo k návratu k předchozímu modelu státních sekretářů jednotlivých resortů.

Další osobnosti 
 Louis Henri de Bourbon-Condé (1692 – 1740), synovec Filipa Orleánského, byl velkým rivalem Filipa II. Zastával úřad prvního ministra v letech 1723–1726.
 Louis Auguste de Bourbon, vévoda z Maine (1670 – 1736), nelegitimní syn Ludvíka XIV. a Madame de Montespan, byl neustále opovrhován princi královské krve, zejména pro svůj velký majetek, který nashromáždil díky otci. Titulu princ královské krve byl nakonec zbaven regentem, aby mu byl znemožněn přístup k moci.
 John Law (1671 – 1729), skotský ekonom. Přesvědčil regenta Filipa II. Orleánského vládnoucího v době dětství krále Ludvíka XV. a Regentskou radu o výhodách papírových peněz krytých stříbrem a tak mu povolili je tisknout. Law si založil vlastní banku a v ní vydával tyto „poukázky na stříbro“ – papírové peníze, bankovky. Později ony bankovky nebyly kryty (slíbeným množstvím stříbra), tím ve Francii způsobil velkou inflaci s obvyklými následky a tento jeho „systém“ záhy zkrachoval. Díky „Lawsovu systému“ se Francii, zejména její vládě, významně snížil státní dluh, neboť byl (zjednodušeně řečeno) zaplacen inflačními penězi.
 Louis de Rouvroy, vévoda de Saint-Simon (1675–1755), přítel Filipa II. Orléanského, autor Pamětí
 Françoise Marie de Bourbon, Mademoiselle du Blois (1677 – 1749), nemanželská dcera Ludvíka XIV. a Madame de Montespan, manželka regenta Filipa 
 Louise Bénédicte de Bourbon (1676 – 1753) byla manželkou Louise Augusta, vévody z Maine.

Odkazy

Reference

Literatura 
 SAINT-SIMON, Louis, vévoda de: Paměti; Praha, 1959; 295 s.

Související články 
 Dějiny Francie

Francouzská slova a fráze
Historická období
Bourboni
Bourbon-Orléans
Politické dějiny Francie
Dějiny Francie 18. století
Vzniklo 1715
Zaniklo 1723