Hradecký kraj
Počátky Hradeckého kraje neboli Hradecka spadají do druhé poloviny 13. století, kdy Přemysl Otakar II. původní hradské zřízení nahradil krajským zřízením. Centrem původního hradského zřízení bylo až do zavedení krajského zřízení hradiště s tržním předhradím na místě soutoku Labe a Orlice, kraj se proto nazývá podle královského věnného města Hradce Králové, které bylo jeho správním centrem od nepaměti. Zrušen byl k roku 1862 a jeho nástupcem se o století později stal krátce nový Hradecký kraj, poté nahrazený krajem Východočeským a ještě později Královéhradeckým.

Geografie 
Rozsáhlé roviny křídové tabule Polabí silně kontrastují s nejvyšším pohořím Čech, Krkonošemi a jejich „menším bratrem“ Orlickými horami. Oblast je protkaná říčkami a řekami povodí Labe, které jsou na jaře vydatně syceny vodou z horských pokrývek, které reprezentují každoročně kolem miliardy litrů. Přesně na takových místech existují ideální podmínky pro využívání půdy k zemědělským účelům. Na hranici s Polskem se tyčí třetí nejvyšší pohoří v Česku, masív Králického Sněžníku. Na něj k severozápadu navazují nižší a plošší Orlické hory.

Lugická geologická oblast se táhne od Šluknovského výběžku na jihovýchod až na pomezí Čech a Moravy. Značnou částí zasahuje i do Polska. Jedná se v podstatě o vyzdviženou hrásťovou kru z prvohorních a druhohorních sedimentů. Byla ovlivněna saxonskou tektogenezí ve třetihorách, která vnesla do tváře Českého masívu řadu hlubinných zlomů, například středosaské nasunutí hraničící s východní větví středočeské oblasti. Větší část tvoří turonské pískovce (mladší druhohory). Ty přecházejí v předhůří Sudet, tedy Krkonoš a malých Orlických hor, v přeměněné horniny jílovitého původu, břidlice a fylity. Na samotných pohořích se pak lze setkat s přeměněnými hlubinnými vyvřelinami, pararulami a svory.

Historie 
Když roku 995 došlo ke sjednocení českých kmenů pod vládou Přemyslovců, stal se Hradec sídlem knížete a správním střediskem rozsáhlého území severovýchodních Čech po obou stranách Labe podle jeho toku od Dvora Králové až k Pardubicím. Ve 12. století zaujímá Hradecko již několik správních okrsků, spojených v celou provincii se čtyřmi hrady, soudem purkrabího hradeckého kraje a arcijáhenstvím. Později, roku 1664 bylo založeno i královéhradecké biskupství.

Při solním sčítání v roce 1702 bylo zjištěno v Hradeckém kraji 163 203 křesťanů a 1062 židů, dohromady 164 265 obyvatel nad 10 let. Reskriptem Marie Terezie z 23. ledna 1751 byl Hradecký kraj rozdělen na podíl hradecký a bydžovský, přičemž z důvodu polohy bylo sídlo Bydžovského kraje od roku 1784 převedeno z Nového Bydžova do Jičína. Krajský úřad Hradeckého kraje byl také načas (1779–1792) přesunut do Hořiněvsi. V letech 1857 čítala výměra kraje 2967 km², počet obyvatelstva přítomného 340 792, což činilo 115 obyvatel na 1 km², smíšených okresních úřadů bylo 13, dále 522 katastrálních-místních obcí, 24 měst, 17 městysů a 759 vesnic.

Kraj vydržel v původním uspořádání až do roku 1849, kdy bylo císařským nařízením č. 268/1849 ř. z., o nové organizaci soudní, č. 255/1849 ř. z., o nové organizaci správy, a prozatímním zákonem obecním č. 170 ze 17. března 1849 nahrazen správou státní (zeměpanskou). Od roku 1850 se stal Hradec Králové sídlem okresního hejtmanství, kraj byl ale obnoven v pozměněných hranicích roku 1855 a vydržel až do 23. října 1862, kdy bylo krajské zřízení definitivně zrušeno. Po zrušení se země členily již jen na okresy. Nadále však zůstala zachována krajská organizace u soudů, krajský soud stále sídlí v Hradci Králové.

Významní hejtmané 
 1422–? Diviš Bořek z Miletínka
 15. století Jetřich z Miletínka
 1517–1524 Jindřich Berka z Dubé
 16. století Vilém Trčka z Lípy
 17. století Jiří Sadovský ze Sloupna

Sídla v kraji roku 1654 
Místa v kraji hradeckém z roku 1654, označená v berní rule tohoto kraje jako města.

Města

Hradecký a Bydžovský kraj po rozdělení roku 1751, stav roku 1830

Města Hradecka

Městyse Hradecka

Města Bydžovska

Městyse Bydžovska

Panství v kraji roku 1654 
Místa v kraji hradeckém z roku 1654, označená v berní rule tohoto kraje jako panství a statky.

Soudní okresy kraje od roku 1855 

Hradecko
 Hradec Králové
 Nechanice
 Jaroměř
 Teplice nad Metují
 Úpice
 Broumov
 Česká Skalice
 Náchod
 Nové Město nad Metují
 Police nad Metují
 Dobruška
 Opočno
 Rychnov nad Kněžnou
 Kostelec nad Orlicí
 Rokytnice v Orlických Horách
 Králíky
 Žamberk

Jičínsko
 Nový Bydžov
 Chlumec nad Cidlinou
 Libáň
 Jičín
 Lomnice nad Popelkou
 Nová Paka
 Hostinné
 Hořice
 Městec Králové
 Jilemnice
 Vysoké nad Jizerou
 Rokytnice nad Jizerou
 Vrchlabí
 Maršov
 Trutnov
 Žacléř
 Semily

Reference

Externí odkazy 
 

Dějiny Hradce Králové
Kraje v Čechách (do roku 1862)