František Dedera
František Dedera (15. listopadu 1817, Jindřichův Hradec, Rakouské císařství – 17. srpna 1878, Praha, Rakousko-Uhersko) byl český vysoký policejní úředník, zvěčněný v Tyrolských elegiích Karla Havlíčka Borovského.

Život

Mládí 
František Xaver Dedera se narodil v rodině měšťana a zámečnického mistra Josefa Dedery a matky Barbory, rozené Morávkové.

Studoval na gymnáziu v Jindřichově Hradci a jako zajímavost se často uvádí, že byl – coby kvintán – domácím učitelem Bedřicha Smetany. S druhým hrdinou Tyrolských elegií, Karlem Havlíčkem Borovským, se Bedřich Smetana spřátelil při studiích v Německém Brodu (dnes Havlíčkův Brod). Někdy se udává, že i Havlíček byl Smetanovým domácím učitelem.

Po dokončení právnických studií nastoupil do praxe ke kriminálnímu soudu. Podle svědectví Jana Nerudy ovládal češtinu, němčinu, francouzštinu a latinu.

Kariéra policejního úředníka 
 1843 přestoupil k c. k. policejnímu ředitelství
 1847 se stal prozatímním policejním komisařem v Krakově
 1848 se vrátil k pražské policii; téhož roku byl přeložen jako pohraniční komisař k třetímu armádnímu sboru
 V prosinci 1851 eskortoval Karla Havlíčka Borovského do Brixenu
 1853 se stal policejním komisařem a působil jako lázeňský komisař v Karlových Varech a Teplicích
 V říjnu 1866 navštívil císař František Josef I. Prahu a při té příležitosti udělil řadě osob vyznamenání oceňující jejich činnost v době prusko-rakouské války. František Dedera byl vyznamenán "zlatým křížem záslužným s korunou". Byl též nositelem řeckého, pruského a švédského vyznamenání.
 1867 byl jmenován "titulárním radou policejním"; téhož roku mu byla svěřena správa hořejšího okresu novoměstského
 1868 se stal šéfem policejního odboru pro tiskové a divadelní záležitosti.
 1868 tisk referoval o Dederově osobním zásahu v čele oddílu husarů proti nepovolenému táboru dělnictva na Pankráci, které se konalo 2. října téhož roku.

Rodinný život 
Dne 27. dubna 1852 se v Praze oženil s Emilií, rozenou Patschovou z Hořovic (1826–1903). Měli spolu čtyři děti: Karla (* 1862), Franze (* 1858, námořní důstojník), Emilii (* 1854) a Marii (* 1859).

Ve svém fejetonu 18. 8. 1872 zmiňuje Jan Neruda epigramy, které Dedera k různým příležitostem tvořil v různých jazycích. K příležitosti svatby dcery Emilie byly zhudebněny Dederovy verše.

Úmrtí 
František Dedera zemřel 17. srpna 1878 "ochrnutím srdce". Podle oficiálního nekrologu byl „úředník svému povolání velmi oddaný a pro své vědomosti a svůj stále dobrý rozmar velmi oblíbený“.

Hrob Františka Dedery 
František Dedera je pohřben ve III. oddělení Olšanských hřbitovů v Praze (Olšanské hřbitovy, III, 6, 44), nedaleko hrobu Karla Havlíčka Borovského. Hrob, který byl ještě nedávno neupraven, byl v roce 2015 adoptován; je nyní obnoven a doplněn fotografií a výraznou, tmavě modrou smaltovanou popisnou tabulí s následujícím textem:

František Dedera v uměleckém ztvárnění 
 Karel Havlíček Borovský zmiňuje komisaře Dederu v Tyrolských elegiích na více místech:
 při zatýkání v Německém Brodě (dnes Havlíčkův Brod)
 při přenocování v Českých Budějovicích (Nesmím ale zapomenout Budějovice, tam Dedera koupil mělnického čtyři lahvice.)
 při jízdě Alpami (darmo křičí Dedera: „Drž koně!“ prázdný je kozlík).
 po příjezdu do Brixenu (Přijeli jsme do Brixenu bez vší turbací, krajská vláda dala Dederovi na mne kvitancí.)
 Již v den úmrtí napsal Jan Neruda (pod šifrou trojúhelníku) o Františku Dederovi fejeton; v něm popisuje kriticky, ale i s vlídným ironickým nadhledem, jeho činnost cenzora a osobní vlastnosti.
 V roce 1900 vzpomínal Ignát Herrmann (šifra "ypsilon") na jednání o provozování hry Julius Cesar, s jejíž částí cenzor nesouhlasil. Dedera zde byl popisován jako poněkud nerozhodný muž, který se považuje za vlastence a kterého nakonec čeští divadelníci ošálili.
 Ve filmu Karel Havlíček Borovský z roku 1931 hrál Dederu Jaroslav Marvan.
 Karel Michal v apokryfu Elegie (časopis Plamen, 1960; později v exilové knize Rodný kraj, 1977) představuje Dederu jako hodného pána
 Roli Františka Dedery též ztvárnil Jiří Pleskot ve snímku o Jakubu Arbesovi Romaneto z roku 1980

Zajímavost 
O tom, že František Dedera byl všeobecně známou osobností svědčí i ironicko-satirické texty v dobovém českém tisku:
 Národní listy uvedly roku 1867 tento inzerát:
Dne 27. srpna 1867 o 6. hodině ráno skonfiskoval p. policejní vrchní komisař Dedera v bytě K. Paiera knížku Pouť Slovanů do Ruska. Knížka tato prodává se v kněhtiskárně dr. Ed. Grégra v Růžové ulici 1416-II. za 50 krejcarů a je též v každém kněhkupectví k dostání.
 Humoristické listy ironizovaly Františka Dederu vícekrát, např. v roce 1868:
Pan Dedera (v Široké ulici uprostřed zástupu): "Ve jmenu zákona vyzývám Vás, abyste se rozešli!"- Lid nic. - Pan Dedera (ze všech sil): "Vyzývám Vás poprvé!" - Nikdo ani hni. - Pan Dedera: "Vyzývám Vás po druhé!" - Lid pořád jako hluchý. - Pan Dedera: " Ve jménu zákona: po třetí!" - Hlas z lidu: "Cák je tu ňáká licitace?"

Odkazy

Poznámky

Reference

Související články 
 Karel Havlíček Borovský
 Tyrolské elegie
 Karel Michal
 Řád Františka Josefa

Externí odkazy 
 
 Karel Havlíček Borovský: Tyrolské elegie 
 Správa pražských hřbitovů: Adopce, hrob Františka Dedery  
 
 Wikizdroje: Karel Havlíček Borovský (Tůma)/XLI. Zavlečen do vyhnanství 

Čeští policisté
Absolventi gymnázia v Jindřichově Hradci
Narození v roce 1817
Narození 15. listopadu
Narození v Jindřichově Hradci
Úmrtí v roce 1878
Úmrtí 17. srpna
Úmrtí v Praze
Pohřbení na Olšanech
Muži