Václav Fabián
Václav Fabián (26. srpna 1835 Živonín – 28. dubna 1915 Velký Újezd) byl rakouský důstojník a politik české národnosti, v 2. polovině 19. století poslanec Říšské rady a Českého zemského sněmu, člen Českého klubu.

Biografie 
Vystudoval vyšší gymnázium v Praze. Od roku 1854 sloužil jako kadet v rakouské armádě. Roku 1859 se účastnil v hodnosti důstojníka dělostřelectva bojů v Itálii a roku 1866 bitvy u Custozzy. Roku 1867 odešel z armády, oženil se s Marií Matoušovou – Derflovou (nar. 1826) a působil jako velkostatkář ve Velkém Újezdě.

Velkostatek ve Velkém Újezdě měl v r. 1895 výměru 116,26 ha, z toho bylo 93,96 ha polí, 1,63 ha zahrad, 18,9 ha lesů a 0,25 ha pastvin.

U velkostatku byl nejen hospodářský dvůr, ale od roku 1853 i zámek s parkem.

V roce 1887 je uveden jako člen okresního zastupitelstva v Mělníku.

V doplňovacích volbách v lednu 1889, i brzy poté konaných řádných zemských volbách 1889, byl zvolen na Český zemský sněm za kurii velkostatkářskou, nesvěřenecké velkostatky. Zastupoval Stranu konzervativního velkostatku. Mandát obhájil v zemských volbách 1895 a zemských volbách 1901.

Působil i jako poslanec Říšské rady (celostátního parlamentu Předlitavska), kam usedl ve volbách roku 1885 za kurii velkostatkářskou v Čechách. Mandát obhájil ve volbách roku 1891. Ve volebním období 1885–1891 se uvádí jako Wenzel Fabian, statkář, bytem Velký Újezd.

Profiloval se jako stoupenec českého státního práva a na Říšské radě se připojil k Českému klubu (jednotné parlamentní zastoupení, do kterého se sdružili staročeši, mladočeši, česká konzervativní šlechta a moravští národní poslanci).

Václav Fabián měl mladšího bratra Jana ( nar. 1841 Živonín). Jejich otec Jan Nepomuk Julius Vincent Fabián (nar. 1814 Živonín) si koupil v Liběchově statek a v pachtu mlýn. Tam odešel ze Živonína se synem Janem (nar. 1841). Když se syn Jan dozvěděl, že v Brozanech nabízí kníže Lobkowicz k prodeji mlýn, tak ho 26.8.1874 koupil. V Brozanech se r.1881 oženil s Annou Řeháčkovou (nar. 1862). Narodilo se jim šest dcer a dva synové – Jan (nar. 1885 Brozany) a Václav (nar. 1896 Brozany).

Manželství Václava (nar. 1835 Živonín) s Marií bylo bezdětné. Dospívající dcery bratra Jana (nar. 1841 Živonín) využívaly pohostinnosti na zámku ve Velkém Újezdě u tety Marie Fabiánové a se synovcem Janem (nar. 1885 Brozany) se počítalo, jako s dědicem panství.

Povinností poslance bylo pobývat ve Vídni.

O správu velkostatku se starali nájemci. Fabiánové užívali zámek a park. Dcery bratra Jana se postupně vdávaly. Když teta Marie r.1907 zemřela, děvčata z Brozan se o zámek a park starala naplno.

Václav Fabián zemřel v dubnu 1915 ve Velkém Újezdě, okres Mělník. Tělo bylo uloženo do rodinné hrobky v Nebuželích..

Na zámku žil synovec Jan a jeho nejmladší sestra Milada Alžběta.

Od r.1906 v této oblasti zvané Kokořínsko působil František Janeček (nar. 23.1.1878 Klášter nad Dědinou), který v nedaleké obci Hradsko vlastnil statek s honitbou. Ten během I. svět. války ale prodal a zakoupil statek v obci Nebužely, kam se chodilo z Velkého Újezda do kostela a byl i společný hřbitov. František Janeček byl aktivní i jako místopředseda Okrašlovacího spolku pro zvelebení údolí Kokořínska, který organizoval různá setkání.

Pamětník událostí 28. října 1918 ve Velkém Újezdě uvádí: "O půlnoci 28. října 1918 přijelo před vrata statku č.32 vojenské auto. Seděli v něm dva důstojníci – nadporučík Janeček, budoucí továrník a nadporučík Němec. Vídeňák, který jezdíval za války do tohoto statku pro aprovizaci. Přijeli oznámit převrat v Praze... Za čtvrt hodiny byla celá ves vzhůru. Důstojníci byli plni nadšení, vyprávěli o událostech v Praze... Odjeli za dvě hodiny. Tu noc se již v Újezdě nespalo...". (str. 194)

Setkávání Františka Janečka s Miladou Fabiánovou bylo završeno dne 26.2.1921 rozvodem Františka Janečka se svou první manželkou Johanou Karolínou. Téhož roku 1. června se v Rakovníku konala svatba s Miladou Alžbětou Fabiánovou nar. 24.8.1894 v Brozanech.

Proč v Rakovníku? V nedalekých Mutějovicích žil Josef Janeček ( nar. 1875 Klášter nad Dědinou) – starší bratr Františka Janečka. Spolu s přítelem Františkem Stejskalem tam na počátku války založili Společnost Mutějovické kamenouhelné doly Union a až do r. 1923 těžili uhlí. Manželka Milada Janečková se z Mutějovic odhlašuje do Prahy na Šafránku až 15.2.1924 a manžel prý bydlí v Mnichově Hradišti II/68.

Přestěhování do Chodské ulice v Praze hlásí Milada až k 14.5.1929. Další změnu bydlení do Týnce nad Sázavou hlásí Milada až 3.8.1933.

Média

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

Čeští regionální politici
Rakouští válečníci
Poslanci rakouské Říšské rady
Poslanci českého zemského sněmu
Členové Panské sněmovny
Členové Strany konzervativního velkostatku
Narození v roce 1835
Narození 26. srpna
Úmrtí v roce 1915
Úmrtí 28. dubna
Muži
Úmrtí ve Velkém Újezdu (Chorušice)
Rakousko-uherští politici české národnosti