Auguste Hauschnerová
Auguste Hauschner, rodným jménem Auguste Sobotka (12. února 1850, Praha – 10. dubna 1924, Berlín), byla německá spisovatelka židovského původu, která publikovala také pod pseudonymem Auguste Montag. Je považována za důležitou představitelku i předchůdkyni německy píšících autorů z Prahy. Ve svém díle se často zabývala společensko-kritickými tématy.

Život 
Auguste Sobotka se narodila 12. února 1850 (některé prameny uvádějí rok 1852) v zámožné pražské židovské rodině jako jedno ze šesti dětí továrníka a statkáře Salomona Sobotky (1807–1880). Základní vzdělání jí poskytli domácí učitelé, pak byla na čtyři roky poslána na internát "Jesenius" v Berlíně. Po svém návratu do Prahy se v roce 1871 provdala za Benno Hauschnera (ca 1839–1890), který vlastnil továrnu na výrobu bot, ve skutečnosti se však toužil stát malířem. Uprostřed sedmdesátých let se společně odstěhovali do Berlína. Auguste Hauschnerová se od mládí zajímala o umění, hrála na klavír, a od osmdesátých let psala komedie, které byly uváděny také v Praze a ve Vídni. Po smrti jejího manžela v roce 1890 se z jejich bytu v ulici Am Karlsbad 25 v tehdejším městském obvodu Tiergarten stal významný společenský salón pro představitele berlínského uměleckého světa. Do salónu docházeli vedle jejího bratrance, filozofa a spisovatele, Fritze Mauthnera, také Gustav Landauer, Maximilian Harden, Max Liebermann a Max Brod. Vedla rovněž čilou korespondenci s Romainem Rollandem, Arthurem Schnitzlerem, Ludwigem Thomou, Thomasem Mannem, Stefanem Zweigem, Martinem Buberem a s dalšími osobnostmi. Hauschnerová v té době napsala řadu novel a románů, v nichž se jako jedna z prvních spisovatelek zabývala otázkami společenského postavení žen a židovské identity. Od počátku byla odpůrkyní světové války a přesvědčenou pacifistkou. Podporovala socialistická, anarchistická i feministická hnutí a projekty. Auguste Hauschnerová zemřela 10. dubna 1924 v Berlíně, její hrob je na židovském hřbitově ve Weißensee v obvodu Pankow.

Dílo 
Za nejvýznamnější dílo Auguste Hauschnerové je považován román Die Familie Lowositz, jehož první svazek vyšel v roce 1908. V něm popsala život jedné pražské židovské rodiny na pozadí vzrůstajícího národnostního napětí mezi Čechy a Němci. Mnohé motivy a témata zde již předjímají další směřování pražské německé literatury. Tento román, na který navazuje druhý svazek pod názvem Rudolf und Camilla z roku 1910, je považován za pronikavou (autobiograficky laděnou) sondu do prostředí pražských německy hovořících židovských elit. Novela Der Tod des Löwen potom bývá označována za velmi zdařilé literární ztvárnění setkání Rudolfa II. s rabi Löwem a legendárního příběhu o Golemovi.

 Doktor Ferenczy und andere Novellen (1895)
 Die Unterseele (1898)
 Lehrgeld (1899)
 Frauen unter sich : Zwölf Gespräche (1901)
 Daatjes Hochzeit : Novelle (1902)
 Kunst : Roman (1904)
 Die sieben Naturen des Dichters Clemens Breißmann (1905)
 Zwischen den Zeiten : Roman (1906)
 Die Familie Lowositz : Roman (1908)
 Rudolf und Camilla (1910)
 Die große Pantomime (1913)
 Der Tod des Löwen (1916)
 Erste Liebe (1919)
 Nachtgespräche (1919)
 Der Versöhnungstag (1918)
 Die Siedlung : Masuren-Roman (1918)
 Die Heilung (1921)
 Briefe an Auguste Hauschner (ed. M. Beradt a L. Bloch Zavrel 1929)

Odkazy

Reference

Literatura 
 FRANK, Eduard. Auguste Hauschner und ihr Kreis, in: Sudetenland 10 (1968), s. 186-188.
 FÜRST, Rudolf. Eine deutsche Dichterin aus Böhmen, in: Deutsche Arbeit 3 (1903), č. 1, s. 99-103.
 Hauschner, Auguste, in: Lexikon deutsch-jüdischer Autoren. Band 10: Güde–Hein. Ed. Archiv Bibliographia Judaica. Saur, München 2002, ISBN 3-598-22690-X, s. 248–262.
 SEEMANN, Birgit. „Eine Menschheit über allen Völkern“ - Auguste Hauschner, Schriftstellerin zwischen Prag und Berlin. In: Renate Heuer (Hrsg.): Verborgene Lesarten : neue Interpretationen jüdisch-deutscher Texte von Heine bis Rosenzweig ; in memoriam Norbert Altenhofer. Frankfurt am Main : Campus, 2003, ISBN 3-593-37377-7, s. 187–203.
 LANGE, Hella-Sabrina. „Wir stehen alle wie zwischen zwei Zeiten“: zum Werk der Schriftstellerin Auguste Hauschner (1850–1924). Essen: Klartext 2006. (Düsseldorfer Schriften zur Literatur- und Kulturwissenschaft; Bd. 1). .
 WOLZOGEN, Hanna Delf von. Auguste Hauschner, in: Lexikon der deutsch-jüdischen Literatur. Ed. Andreas B. Kilcher. 2. Auflage. Stuttgart: Metzler/Poeschel Verlag, 2012, s. 194-195.
 JIČÍNSKÁ, Veronika. Böhmische Themen bei Fritz Mauthner und Auguste Hauschner. Ústí nad Labem: Filozofická fakulta Univerzity J.E. Purkyně v Ústí nad Labem, 2014. 126 s. (= Acta Universitatis Purkynianae, Facultatis Philosophicae. Studia Germanica. Series Monographica; č. 3). .

Související články 
 Pražská německá literatura

Externí odkazy 
 
 FIALOVÁ-FÜRSTOVÁ, Ingeborg. Auguste Hauschner, die Urgroßmutter der Prager deutschen Literatur (Text vychází z referátu vypracovaného pro Sympozium: Franz Kafka, Wien und Prager Kreis (1994, Vídeň)
 SPANGENBERG, Carolin. "Die Familie Lowositz" von Auguste Hauschner - Eine Textanalyse. GRIN Verlag, 2. 8. 2005

Německé spisovatelky
Německá literatura
Pražská německá literatura
Narození v roce 1850
Narození 12. února
Úmrtí v roce 1924
Úmrtí 10. dubna
Ženy
Narození v Praze