Karol Štúr (básník)
Karol Štúr (25. března 1811, Trenčín – 13. ledna 1851, Modra) byl slovenský básník, kněz a učitel. Užíval také pseudonymy Drahotín spod Rokoše a Drahotín Štúr.

Životopis 
Narodil se jako nejstarší syn učitele, přičemž měl ještě tři mladší bratry a sestru. Vyrůstal v Uhrovci, vzdělání získával na gymnáziu v Győru, v Šoproni a na bratislavském evangelickém lyceu, které ukončil v roce 1833. Zde i v roce 1829 založil Společnost česko-slovanskou (spolu s Samem Chaloupkou, Danielem Lichardem a dalšími) a ve školním roce 1832–1833 byl jejím místopředsedou a knihovníkem. Ve vzdělávání pokračoval studiem teologie a pracoval jako vychovatel v obci Záriečie. V letech 1835–1836 studoval v Berlíně, pak byl jistý čas u rodičů v Uhrovci a od roku 1838 působil jako kaplan ve Vrbovém.

V roce 1839 se stal profesorem a rektorem na evangelickém gymnáziu v Modre, kde v roce 1843 přijal i několik studentů, kteří odešli z bratislavského lycea na protest proti zbavení jeho bratra Ľudovíta profesury. Od roku 1846 byl slovenským farářem v Modre a své profesorské místo svěřil Jánu Kalinčiakovi. Ačkoliv se přímo neúčastnil revolučního hnutí v letech 1848–1849, často byl perzekvován, a to i pro činnost bratra Ľudovíta. Společně s ním byli v boji proti maďarizaci podporováni hrabětem Zayem. Karol Štúr zemřel ve věku 39 let, zůstala po něm vdova a sedm dětí, o které se staral dále jeho bratr Ľudovít.

Tvorba 
Básně začal skládat jako student, přičemž vycházel ze své záliby v antických vzorech. Své básně psal česky. Mezi jeho díla patří i časoměrný žalozpěv k úmrtí profesora Samuela Zsigmondyho, žalozpěv ke smrti Karla Hynka Máchy, ale také několik prozaických útvarů s lidově-výchovným zaměřením. Svá díla publikoval v almanachu Plody a v několika časopisech. Světabolné nálady překonával ve svých dílech povzbuzováním k činorodé práci, ale také stále jasnějšími slovanskými perspektivami. Kromě vlastní tvorby se také věnoval překladům z řečtiny, kde překládal zejména Platóna a Aristofana.

Dílo 
 1836 – Starobylí Řekové (vyšlo v almanachu Plody)
 1836 – Rozchod Hektora s Andromache (vyšlo v almanachu Plody)
 1836 – Mé rozkoše (vyšlo v almanachu Plody)
 1836 – Na odcházejícího Sokrata (vyšlo v almanachu Plody)
 1844 – Ozvěna Tatry, dvoudílná báseň
 1. část – Zpěvy (lyrická): naříká nad bídou Slováků, zaostalostí ducha, národní neuvědomělostí a maďarizačním útlakem
 2. část – Pověsti (epická): vychází z pověstí o slovenských hradech
 Nad hrobem Homerovým
 Slavěny nářek
 Pouť mladého pěvce, žalozpěv na památku smrti Karla Hynka Máchy
 Slzba
 Dlhá chvíle

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

Slovenští duchovní
Slovenští spisovatelé
Slovenští básníci
Narození v roce 1811
Narození 25. března
Narození v Trenčíně
Úmrtí v roce 1851
Úmrtí 13. ledna
Úmrtí v Modre
Muži