Jahvista
Jahvista je jedním z několika hypotetických autorů 5 Knih Mojžíšových a některých dalších biblických knih. Žil pravděpodobně kolem 10.-9. století př. n. l. v jižním judském království.

Vznik teorie 

Některé teorie o vzniku Tóry zastávají názor, že 5 Knih Mojžíšových nebylo napsáno Mojžíšem, nýbrž jde o kompilaci mnoha různých textů od rozličných autorů.

Nazývají se:
 Jahvista
 Elohista
 Deuteronomista
 Kněžský kodex
Nejranějším z těchto autorů je údajně "jahvista", který žil v 10.-9. století př. n. l. Získal své označení podle častého užívání Božího jména JHVH (čte se většinou jako Jehova nebo Jahve).

Charakteristika jahvisty 
Jahvistický autor má údajně několik hlavních charakteristik, které vychází ze základních premis:
 Autor žil v určité době, která se odráží v jeho textu
 Autor psal některé texty na základě starších ústních či písemných pramenů
 Autor psal text s určitým záměrem a účelem
Pomocí těchto premis lze zpětně zrekonstruovat, kým jahvista byl a které biblické texty napsal.

Jahvistická škola 
Podle složení jahvistického textu se zdá, že jahvista byl silně spojen se školou proroka Samuela, Nátana a Gáda vidoucího, a to nejdříve ve spojeném a později judském království. Někteří tradiční autoři se domnívají, že základ tohoto textu byl napsán výše zmíněnými proroky. Jiní badatelé však soudí, že jde o spisovatele, který pouze pocházel z judské prorocké školy a příběhy buďto znal od aktérů děje nebo přímo vlastní zkušeností.

Jahvistický text není v dnešní Bibli kompletní. Nacházíme ho pouze v delších a kratších fragmentech.

Jahvistické prvky

Užívání jiných jmen a názvů 
Jahvista používá pro některé osoby nebo místa odlišné jméno než elohista. Příkladem může být Mojžíšův tchán Reúel, kterého jahvista nazývá Jetro, nebo hora Horéb (také Choréb), která je v jahvistickém textu pojmenovává mnohem známějším označením - hora Sínaj.

Lidský Bůh 
Jahvista je údajně autorem těch textů, které popisují Boha s antropomorfními, tedy lidskými rysy. Jeho hlavní charakteristikou je milosrdenství. Člověk je souzen podle záměrů srdce.

Pasáže v Tóře, kde Bůh vdechne život do Adama, kráčí v zahradě, zhotoví oděv pro Adama s Evou, dohaduje se s Abrahámem o zkáze Sodomy, mluví tváří v tvář s Mojžíšem nebo napíše Desatero přikázání vlastním prstem na desky, jsou typickými literárními obraty, které jahvista používá.

Jahvistický Bůh rád debatuje s člověkem. Chce s ním být v interakci a netouží po slepé poslušnosti. Vysvětluje svoje pohnutky člověku a "není záhadný". Má lidskou podobu, sedí na trůnu, má vlasy a také hlas.

Odkazy

Literatura 
 FINKELSTEIN, I.; SILBERMAN, N. A. Objevování Bible: svatá Písma Izraele ve světle moderní archeologie. Praha: Vyšehrad, 2007. 329 s. 
 WISEMAN, P. J.: Vznik knihy Genesis. Havířov: JAMI 1993. 113 stran

Související články 
 Bible
 Starý zákon
 Biblická kritika

Externí odkazy 
 ÚVOD DO STUDIA PENTATEUCHU; Adam Mackerle; České Budějovice, 2008 – PDF 
 SPECIÁLNÍ ÚVOD DO KNIH STARÉHO ZÁKONA;, Josef Hřebík, KTF – HTML

Starý zákon