Ífigeneia v Tauridě
Ífigeneia v Tauridě je tragédie starověkého řeckého dramatika Eurípida. Dějově následuje po jiné Eurípidově, totiž po Ífigeneii v Aulidě, přestože „taurskou Ífigeneiu“ Eurípidés napsal před „aulidskou“.

Obsazení 
 Ífigeneia, dcera Agamemnónova, sestra Orestova, kněžka v chrámu Artemidy v Tauridě, kde byli obětováni cizinci
 Orestés, bratr kněžky Ífigeneie
 Pyladés, jeho věrný přítel
 Pastýř
 Thoás, taurský král
 Posel
 Bohyně Athéna
 Sbor zotročených řeckých žen

Děj se odehrává před chrámem Artemidy Taurské.

Děj 
Ífigeneia byla podle mínění Řeků obětována svým otcem Agamemnónem Artemidě Taurské. Ve skutečnosti ji však bohyně těsně před obětováním odnesla pryč a nastrčila místo ní laň. Kněžka není v Tauridě spokojená a vzpomíná na svého bratra Oresta, o němž si myslí, že zemřel. Ten však s věrným přítelem Pyladem přichází do Tauridy. Přestože byl Orestés pomocí Apollóna a Athény osvobozen athénským soudem, polovina bohyní lític ho stále pronásleduje za matkovraždu. Taurové je nyní oba zajali a žádají Ífigeneiu, aby je oba obětovala (v Tauridě se totiž provádí lidské oběti). Když Ífigeneia zjistí o koho jde, rozhodne se mladíky zachránit pomocí lsti. Musí přelstit nejen místní, ale také taurského krále Thoanta. Při útěku s sebou Ífigeneia vezme sošku Artemidy Taurské. Vypadá to, že se útěk nezdaří, Poseidón totiž není nakloněn nikomu z Átreova rodu (ze kterého Ífigeneia i Orestés pochází), ale v poslední chvíli zasáhne bohyně Athéna. Zadrží krále Thoanta a ten přestane se stíháním.

Gluckovy opery 
Christoph Willibald Gluck obě Ífigeneie, aulidskou i taurskou, zpracoval jako opery:
 Ífigeneia v Aulidě (1774) 

 Ífigeneia v Tauridě (1779)

Odkazy

Reference

Literatura

Externí odkazy 
 

Starověké řecké divadelní hry