Haradzišča
Haradzišča (bělorusky Гарадзішча, rusky Городище) je sídlo městského typu v Bělorusku, ležící na horním toku řeky Servač. Je centrem Haradziščanského selsovětu Baranavického rajónu v Brestské oblasti. V roce 2009 zde žilo 2 219 obyvatel.

Nachází se 20 km severně od města Baranavičy, 25 km od železeniční stanice Baranavičy-Paljeskija na lince Brest — Minsk, na silniční komunikaci Baranavičy — Navahrudak.

Historie 
První zmínka o osadě Haradzišča pochází z poloviny 13. století, kdy se nacházela na území Litevského velkoknížectví. Ve 2. polovině 15. století je osada uvedena jako královské nádvoří. V roce 1494 zde Jan Kjezhajlavič založil kostel.

Na přelomu 15. a 16. století byla Haradzišča ve vlastnictví knížete Sjamjona Bělského, od roku 1501 jej vlastnila velkokněžna Aljena Ivanaŭna. V 16. a 17. století byla osada součástí Navahrudského povětu Navahrudského vojvodství a náležela Ňamiravým, Chadkjevičům, Hastomským nebo Pacavým. V roce 1640 zde Kamenští zbudovaly kamenný kostel. Na konci 17. století osada přešla na rod Zjanovičů.

V důsledku druhého dělení Republiky obou národů (1793) připadla Haradzišča Ruské říši a v roce 1795 se osada stala centrem volosti Navahrudského povětu. Od roku 1798 zde operovala řeckokatolická církev a kostel. Po potlačení osvobozeneckého povstání v roce 1831 ruské úřady zkonfiskovaly osadu hraběte Ljudvika Pacy. Od roku 1833 byla osada v majetku Buchavěckých. Potlačením národního osvobozeneckého povstání v roce 1864 carském úřady násilně zavedly v kostele Moskevský patriarchát.

V roce 1866 zde bylo 60 domů, 2 pravoslavné církve (bývalý kostel a řeckokatolická církev), veřejná škola (otevřena v roce 1863), kaple, synagoga, 4 modlitebny, chudobinec, jízdní poštovní stanice, cihelna, pivovar, rada. Pravidelně se konaly 2 veletrhy. Byl zde také lékař. V roce 1909 ve městě a stejnojmenném panství stálo 246 domů, v provozu byla pošta a telegraf, veřejná školy (v roce 1901 v ní studovala 96 studentů, z nichž bylo pouze 9 dívek), lékárna, nemocnice, volostní rada, 2 pravoslavné církve, synagoga, 5 židovských modlitebny, cihelna, více než 19 obchodů, hospice, jízdní poštovní stanice, 2 veletrhy. Za první světové války byla v roce 1916 v blízkosti městečka uskutečnila Skrobava-Haradziščanská operace (též známá jako Baranavická operace).

V důsledku Rižského míru (1921) se Haradzišča ocitla na území meziválečné Polské republiky a stala se centrem gminyv Navahrudském povětu. V té době zde bylo 165 domů. V polovině 30. let 20. století 1930 zde byla gminská rada, škola, lékárna.

V roce 1939 přistoupila Haradzišča k běloruské SSR. Dne 15. leden 1940 obdržela oficiálně status sídla městského typu a stala se zároveň i centrem rajónu. Ve druhé světové válce od 24. června 1941 do 8. července 1944 bylo sídlo pod německou okupací. V roce 1957 došlo ke sloučení
Navamyšského a Haradziščanského rajónu v nový Baranavický rajón.

Demografie 

 19. století: 1830 — 486 mužů, z nich byly 3 šlichtici, 3 duchovním stavu, 121 měšťanů židovského původu, 355 měšťanů kresťanské víry a rolníků, 4 žebráci; 1886 — 504 obyv,; 1893 — 747 obyv.
 20. století: 1909 — 2 942 obyv.; 1921 — 1 021 obyv.; 1935 — 4 tis. obyv.; 1969 — 4,6 tis. obyv.; 1993 — 2 520 obyv.; 1998 — 2 630 obyv.
 21. století: 2006 — 2,5 tis. obyv.; 2008 — 2,5 tis. obyv.; 1. leden 2009 — 2,4 tis. obyv.; 2009 — 2 219 obyv. (sčítání lidu)

Pamětihodnosti 
 v okolí města se nacházejí pozůstatky starověkého osídlení (podle některých badatelů je to bývalé hlavní město Litvy, Varuta)
 Kostel Narození Panny Marie (XVIII stol.)
 Kostel Povýšení svatého Kříže (z roku 1764, bývalý běloruský řeckokatolický, nyní pravoslavný)
 Hřbitov pro vojáky první světové války, židovský
 Synagoga z konce 19. století

Galerie

Reference

Externí odkazy 
 

Sídla městského typu v Bělorusku
Brestská oblast