Emil Hertzka
Emil Hertzka (3. srpna 1869 Pešť, Rakousko-Uhersko – 9. května 1932 Vídeň) byl rakouský vydavatel. V letech 1907 až 1932 byl ředitelem vídeňského hudebního nakladatelství Universal Edition.

Život

Studium 
Emil Hertzka se při svém studiu chemie věnoval také studiu hudby a literatury na Vídeňské univerzitě, až potud, kdy byl nucen ze zdravotních důvodů studium chemie opustit. Roku 1893 nastoupil do hudebního nakladatelství Josef Weinberger, poté se stal ředitelem nakladatelství Gustav Lewy & Co.

Nakladatelská činnost 
Roku 1901 odešel do v témže roce založeného hudebního nakladatelství Universal Edition-AG (UE), akciové společnosti, kde vedle Josefa Weinbergera působil také hudební vydavatel Bernhard Herzmansky (Doblinger). Roku 1907 se Hertzka stal ředitelem a tím zůstal až do své smrti v roce 1932. Nakladatelství UE se v prvních letech činnosti drželo spíše tradičního a klasického repertoáru, avšak za Hertzkova vedení se stalo jedním z nejvýznamnějších nakladatelství pro soudobou evropskou hudbu, čímž firmu prakticky nasměroval dnešním směrem.

Universal Edition 
Roku 1909 uzavřel první smlouvy se soudobými skladateli, jako např. Gustavem Mahlerem, Franzem Schrekerem, jehož opera Vzdálený zvuk byla prvním scénickým dílem vydaným UE, a Arnoldem Schönbergem. Mimo to také převzal většinu díla Antona Brucknera z nakladatelství Albert J. Gutmann. Postupně byli s nakladatelstvím spojováni tehdy nejvýznamnější žijící skladatelé, jako Karol Szymanowski, Franz Schmidt, Egon Wellesz, Alban Berg, Anton Webern, Alexander Zemlinsky, Alfredo Casella, Leoš Janáček, Béla Bartók, Zoltán Kodály, Kurt Weill, Hanns Eisler, Ernst Křenek, Josef Matthias Hauer, Darius Milhaud či Gian Francesco Malipiero.

Nové směry ovšem vytyčil také u vydávání notových materiálů: od roku 1912 v nakladatelství vycházela exkluzivní edice „Klassiker der Tonkunst“. V letech 1919 až 1938 vydávalo nakladatelství roku 1894 založenou řadu „Denkmäler der Tonkunst in Österreich“ a jeho řízením byl pověřen vydavatel a muzikolog Guido Adler až do sv. č. 83 v roce 1938. Další novinkou byla odborná hudební vydání, kde se vedle jednotlivých hudebně teoretických článků, jako Schönbergova učebnice „Harmonielehre“ nebo analýzy prací Josefa von Wösse a Richarda Spechta, objevila se významená periodika: „Musikblätter des Anbruch“ (1919–1937) nebo „Pult und Taktstock“ (1924–1930).

Úmrtí 

Emil Hertzka zemřel po krátké těžké nemoci na srdeční selhání. V době jeho smrti, obsahoval katalog nakladatelství okolo deseti tisíc titulů. Jeho hrob se nachází na Döblinském hřbitově (Izraelitské oddělení; skupina I4, řada 3, č. 1A).

Pamětní cena 
Po Emilu Hertzkovi byla pojmenována výroční pamětní cena, Pamětní cena Emila Hertzky (německy Emil-Hertzka-Preis) udělovaná významným soudobým skladatelům v letech 1933 až 1937. Jeho žena Yella Hertzka (1873–1948), roz. Fuchs, pak po jeho smrti řídila nakladatelství až do anšlusu Rakouska roku 1938 a poté, co se vrátila z nuceného exilu po roce 1946 až do své smrti.

V roce 1959 bylo po Emilu Hertkovi něm pojmenováno vídeňské náměstí Emil-Hertzka-Platz v 10. vídeňském obvodu Favoriten.

Literatura 
 Hertzka Emil. In: Österreichisches Biographisches Lexikon 1815–1950 (ÖBL). Sv. 2, Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, Wien 1959, str. 293.
 25 Jahre Neue Musik. Jahrbuch 1926 der Universal-Edition. Vydal Hans Heinsheimer a Paul Stefan. Universal Edition, Wien u. a. 1926.
 Universal-Edition (Hrsg.): Anbruch. Monatsschrift für moderne Musik. 14. Jahrgang, Heft 4, April/května 1932, unpaginierte und unsignierte Beilage zum Tode Emil Hertzkovy. Universal Edition, Wien 1932.
 75 Jahre Universal Edition (1901–1976). Katalog zur Ausstellung der Wiener Stadt- und Landesbibliothek im Historischen Museum der Stadt Wien. Dezember 1976 – Jänner 1977. Vydal Ernst Hilmar. Universal Edition, Wien 1976, .
 Helmut Brenner/ Reinhold Kubik: Mahlers Menschen. Freunde und Weggefährten. St. Pölten - Salzburg - Wien 2014, S. 99-103, .
 Felix Czeike: Historisches Lexikon Wien, Band 4. Kremayr & Scheriau, Wien 1995, , S. 32f.
 Elisabeth Th. Hilscher-Fritz: Hertzka, Ehepaar. In: Oesterreichisches Musiklexikon. Online-Ausgabe, Wien 2002 ff., ; Druckausgabe: sv. 2, Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, Wien 2003, ., str. 743.

Reference

Externí odkazy 
 
 Historie nakladatelství Universal Edition

Rakouští nakladatelé
Rakouští podnikatelé
Židé ve Vídni
Rakouští Židé
Narození v roce 1869
Úmrtí v roce 1932
Muži
Hudební historikové
Rakousko-uherští Židé
Narození 3. srpna
Úmrtí 9. května