Plíseň bramborová
Plíseň bramborová je houbová choroba rostlin způsobená houbou Phytophthora infestans z čeledě Phytophthoraceae řádu (Peronosporales), vřetenatkotvaré. Je popisováno, že v chladných a vlhkých letech může způsobit snížení sklizně plodů až o 90 %.

EPPO kód 
PHYTIN

Synonyma patogena 
Podle biolib.cz bylo pro patogena s označením Phytophthora infestans používáno více rozdílných názvů, například Botrytis infestans nebo Peronospora infestans.

České názvy 
Pro chorobu plíseň bramborová je vyvolanou patogenem Phytophthora infestans je u jiných hostitelů používáno více rozdílných názvů, například plíseň rajčat. U hostitele lilek brambor je nově také používán název plíseň bramboru.

Zeměpisné rozšíření 
Původní výskyt patogenu byl popisován v Mexiku. Pravděpodobně v polovině 19. století byly dovezeny lodní dopravou infikované hlízy do Evropy, kde došlo k epidemickému šíření choroby. Ve 21. století je patogen (A1 typ) běžný ve všech oblastech pěstování brambor a rajčat.

Hostitel 
Byliny z čeledi lilkovité (Solanaceae), zejména rodu lilek (Solanum). Napadeny mohou být i okrasné rostliny – petunie, surfinie, datura, mochyně.

Příznaky

Hlízy 
Na rostlinách vyrůstajících z infikovaných hlíz dochází k šíření patogenu stonkem. Příznaky choroby se nejdříve objevují na vegetačních vrcholech a
dochází k postupnému odumírání listů a stonků. Infekce napadající zdravé rostliny se nejdříve projevuje na listech. Napadení porostu se projevuje nejdříve v ohniscích a později dochází k plošnému šíření.

List 
Napadení se projevuje na listech jako skvrny zelené, vodnaté, později šedohnědé až černé barvy, nekrotizující, které se postupně rozrůstají a listy zasychají nebo hnijí. Na spodní straně listu se napadení při zvýšené vlhkosti projevuje jako práškovitý povlak (sprangiofory).

Stonek 
Listy hnědnou a odumírají, později odumírá a černá stonek a rostlina hyne.

Plod 
Na plodech vznikají mírné zelenohnědé skvrny, které zasahují hluboko do dužniny plodu. V obrubě skvrny parenchym tvrdne. Napadené plody nedozrávají a hnijí. Při velké vlhkosti lze na plodech pozorovat bílý práškovitý povlak. Sledovat symptomy na plodech lze snadno například u rajských jablek.

Možnost záměny 
Lze zaměnit s fyziologickým poškozením větrem, nedostatkem některých prvků (Mg). Rovněž lze napadení zaměnit s houbovými chorobami a bakteriálními chorobami:
 terčovitá a hnědá skvrnitost bramboru (způsobená Alternaria solani a A. tenuis)
 bakteriální černání stonku (způsobená Erwinia carotovora)
 septoriová skvrnitost rajčete (způsobená Septoria lycopersici)
 alternáriová skvrnitost rajčete (způsobená Alternaria solani)

Význam 
Je popisováno, že v chladných a vlhkých letech může způsobit snížení sklizně plodů až o 90 %.

V letech 1845–1847 došlo k epidemickému šíření choroby na území západní Evropy. V Irsku opakované epidemie choroby bramboru vyvolaly ekonomický úpadek nájemců půdy. Vláda Spojeného království Velké Británie, v tom období nejbohatší země planety, nejen celé uvedené období nepodnikala žádné významné kroky k potlačení ekonomických obtíží nejchudších obyvatel Irska, ale odmítala i zahraniční pomoc Irsku. Velký irský hladomor a následná epidemie chorob (cholera, tuberkulóza, respirační a parazitická onemocnění), které vypukly, přivedly smrt asi 1 miliónu obyvatel Irska a vedly k emigraci 1,5 miliónu obyvatel. Některé zdroje uvádí, že nečinnost britské vlády vůči hladomoru v Irsku byla úmyslná genocida (Gorta Mór Genocide). V roce 1848 vypuklo v Irsku povstání.

Biologie 
Houba infikuje rané kultivary bramboru, z kterých se nákaza šíří. Konídiové výtrusy jsou roznášeny větrem na listy zdravých rostlin a rajčat. Při menší vlhkosti a vyšší teplotě (kolem 24 °C) klíčí hyfy a které pronikají do listu. Při velké vlhkosti a nízké teplotě (okolo 12–15 °C)
se výtrusy mění na zoosporangie z nichž vznikají hyfy, které pronikají do listu. Po 8–12 dnech z průduchů vyrůstají rozvětvené konídiové stopky s výtrusy.

Šíření 
K infekci hlíz však může dojít při sklizni, kdy se dostanou do styku poškozené hlízy a napadená nať nebo silně kontaminovaná půda. Během vegetaci jsou hlízy infikovány sporangiemi smývanými srážkami z napadené natě. Množství napadených hlíz závisí na stupni napadené natě, množství a intenzitě dešťových srážek.
Při napadení hlíz v mokré půdě a infekci již na začátku vegetace mohou být hlízy rozloženy v půdě zcela zničeny již před sklizní.

Ochrana rostlin

Rezistentní odrůdy 
V náchylnosti odrůd jsou zjevné rozdíly. Šlechtění na rezistenci, zejména u bramboru, mělo omezený úspěch. Z části kvůli obtížím při pěstování divokých příbuzných bramboru, které jsou zdrojem potenciálních genů rezistence. Většina genů rezistence je účinná pouze proti podskupině izolátů P. infestans.

Prevence 
Používat označenou uznanou sadbu. Dodržovat dostatečnou vzdálenost výsadeb bramboru a rajských jablek.

Chemická ochrana 
Chemická ochrana je nejdůležitějším opatřením. Preventivní ošetření se provádí každých 10–14 dnů fungicidním přípravkem obsahujících zineb, mankozeb (např. Dithane M 45), metiramu (např. Polyram Combi)

Postřik musí pokrýt povrch rostlin v porostu. Důležité je ošetření spodní strany listů.

Povolené přípravky 
Podle agromanual.cz a agrahb.cz.
 ACROBAT MZ
 ALTIMA 500 SC
 CONSENTO
 CRITERIUM
 CUPROCAFFARO
 CURZATE GOLD
 CURZATE M WG
 DITHANE DG NEOTEC
 DRAGO 	2 kg
 EMENDO M
 ELECTIS
 FANTIC M
 FLOWBRIX
 FUNGURAN-OH 50WP
 CHAMPION 50 WP
 INFINITO
 KOCIDE 2000
 KUNSHI
 KUPRIKOL 50
 KUPRIKOL 250 SC
 MASTANA SC
 MIXANIL
 NANDO 500 SC
 NOVOZIR MN 80 NEW
 PENNCOZEB 75 DG
 POLYRAM WG
 RANMAN + RANMAN AKTIVATOR
 RANMAN TOP
 REVUS
 RIDOMIL GOLD MZ PEPITE
 TANOS 50 WG
 VALIS M ®
 ZETANIL WG
 ZIGNAL 500 SC

Agrotechnická opatření 
Pro ochranu hlíz bramboru je vhodné předčasné ukončení vegetace (pomocí chemického ošetření v případě výskytu plísně). Při rozhodování je třeba vzít v úvahu předpokládaný vývoj choroby, počasí a náchylnost pěstované odrůdy. Prodlužování vegetace napadené natě usnadňuje pronikání choroby do hlíz.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 jikl.cz 

Choroby a škůdci rostlin
Houbové choroby rostlin
Brambory