Nejvyšší zemský podkomoří
Nejvyšší zemský podkomoří (obvykle uváděn jen jako podkomoří, latinsky subcamerarius, německy Unterkämmerer) byl v dvanáctičlenném kolegiu devátým nejvyšším zemským stavovským úředníkem v Čechách. Obdobně na Moravě patřil mezi sedm nejvyšších zemských úředníků. Vedl agendu správy královských měst.

České království 
Nejvyšší zemský podkomoří se vyvinul z úřadu podkomořího, který patřil k nejstarším, původně královským úřadům. Nejstarší zmínka je už z roku 1185. V Čechách i na Moravě se častěji připomíná v první polovině 13. století, ale až v 2. polovině lze postihnout jeho činnost. 

Název úřadu pochází z výrazu sub camera regis, tedy pod panovnickou komorou. Podkomoří měl na starosti královská města a kláštery založené členy panovnického rodu. Vybíral hotové peníze z komorního zboží, tedy z dominia speciale, kde nebyl král omezován tlakem šlechty. Potvrzoval městskou radu při výročních soudech, rozhodoval o odvolání z městského soudnictví a vyhlašoval příkazy a žádosti panovníka. 

V husitské době se funkce podkomořího změnila, z úředníka nad městy se stal úředník ve službách měst. V pohusitské době zůstal úřad vyhrazen městskému stavu, konkrétně Starému Městu pražskému. V roce 1486 vytlačili měšťany rytíři. Měl-li však měšťan Starého Města pražského erb, mohl nastoupit do úřadu místo rytíře (fakticky to byl ovšem zase jen rytíř, který žil a vlastnil nemovitost na Starém Městě pražském). To bylo potvrzeno v konečné dohodě roku 1497. Na začátku vlády Ferdinanda I. Habsburského v roce 1527 byla funkce podkomořího podřízena české komoře, která postupně převzala všechny finanční záležitosti. V předbělohorském období byl jmenován na doživotí, po roce 1627 pouze na pět let. Před Bílou horou přísahal králi a stavům, po Bílé hoře pouze králi a jeho dědicům. Do zániku místodržitelského kolegia v roce 1748 byl jedním z jeho jedenácti řádných členů. Od doby Josefa II. (králem 1780–1790) byl úřad fakticky čestnou funkcí.

Také královnin dvůr měl obdobnou pozici. Podkomoří králové se staral především o příjmy z věnných měst.

Seznam podkomořích v Čechách 
 1211–1219 Bohuslav
 před 1212–1222 Sulislav
 1222–1225 Hroznata
 1227–1228 Albert
 1232–1233 Vata
 1234–1236 Záviš z Nechanic
 1234–1237 Dalibor
 1237–1241 Vok
 1249 Pigoldus
 1252–1253 Beneš ze Cvilína
 1253–1258 Markvart z Dunajovic
 1258 Pitrolf
 1260–1262 Heřman z Rychnova
 1263–1269 Oldřich z Hradce
 1270 Havel II. z Lemberka
 1271–1278 Dětřich Špaček
 1282 Berengar z Meldingu
 1284–1286 Vítek II. z Krumlova
 1289 Beneš z Vartemberka
 1291 Zbislav (z Třebouně) Zajíc z Valdeka († 1291)
 1291–1303 Burkhard Magdeburský
 1303–1304 Tas z Vizmburka († 1304)
 1304 Appardus Florenčan
 1307–1308 Rajmund z Lichtenburka (kolem 1265–1329)
 1308–1310 Jindřich z Lipé (asi 1275 – 26. 8. 1329 Brno) – poprvé
 1310–1311 Jindřich z Lipé (asi 1275 – 26. 8. 1329 Brno) – podruhé
 1311–1315 Walter z Castellu
 1315 Jindřich z Lipé (asi 1275 – 26. 8. 1329 Brno) – potřetí
 1315–1316 Vilém Zajíc z Valdeka (asi před 1289 – 9. 10. 1319)
 1316 Vok I. z Kravař
 1317 Fridrich z Schönburgu
 1318 Jindřich z Lipé (asi 1275 – 26. 8. 1329 Brno) – počtvrté
 1319–1333 Oldřich Pluh z Rabštejna
 1329 Záviš
 1333–1336 Vilém z Landštejna († 1356)
 1336 Oldřich Pluh z Rabštejna
 1336–1344 Jindřich ml. z Lipé
 1343–1356 Rus z Litic
 1362 Mikuláš Biskupův, měšťan pražský
 1364 Pešík z Minic
 1370 Michal Donátův, rychtář malostranský
 1374 Hána, měšťan pražský
 1377 Mikuláš Jenteš, měšťan pražský
 1381–1384 Jan (Hanko), probošt lubušský
 1384 Jíra z Roztok († 1413)
 1386–1387 Pešík z Minic
 1387–1394 Zikmund Huler z Orlíku († 23. 6. 1405) – poprvé
 1394 Hereš
 1394–1402 Zikmund Huler z Orlíku († 23. 6. 1405) – podruhé
 1402–1403 Ota III. z Bergova (před 1377 – asi 1414)
 1403–1404 Mikuláš z Prahy
 1404–1405 Zikmund Huler z Orlíku († 23. 6. 1405 popraven) – potřetí 
 1405–1412 Konrád z Vechty (asi 1364 – 26. 12. 1431 Helfenburk u Úštěka), 7. arcibiskup pražský
 1412–1414 Hájek z Voděnína
 1415–1417 Jan z Lestkova († 19. 8. 1429)
 1418–1419 Jan Bechyně z Lažan († 1465)
 1419–1420 Václav z Dubé a Leštna
 1422 Vilém Kostka z Postupic na Litomyšli († 15. 11. 1436)
 1427 Svojše ze Zahrádky
 1436–1441 Jan z Kunvaldu na Dražicích
 1453–1468 Vaněk Valečovský z Kněžmostu († 19. 2. 1472)
 1468–1485 Samuel z Hrádku a Valečova († 28. 1. 1488)
 1486–1507 Albrecht z Leskovce
 1508–1515 Burian Trčka z Lípy a z Lipnice († 30. 3. 1522) – poprvé 
 1515–1516 Albrecht Rendl z Oušavy na Myslivně († 9. 9. 1522)
 1516–1522 Burian Trčka z Lípy a z Lipnice († 30. 3. 1522) – podruhé
 1522–1523 Oppl z Fictumu
 1523–1526 Jakub Kyšperský z Vřesovic († 29. 8. 1526)
 1529–1539 Volfhard Planknar z Kynšperku († 25. 5. 1539)
 1539–1558 Jiří z Gerštorfu na Cholticích († 9. 6. 1558)
 1558–1561 Petr Bechyně z Lažan († 1561)
 1562–1591 Burian Trčka z Lípy a Lipnice na Světlé nad Sázavou († 15. 5. 1591)
 1593–1601 Humprecht Czernin z Chudenic (1525–1601)
 1603–1618 Purkart Točník z Křimic
 1619–1620 Prokop Dvořecký z Olbramovic na Vršovicích († 21. 6. 1621 Praha, popraven)
 1623–1624 Kryštof Wratislav z Mitrowicz na Březině (1. 1. 1584 – 4. 9. 1645)
 1624–1640 Přibík Jeníšek z Újezda na Březnici (okolo 1580 – 25. 3. 1651 Praha)
 1640–1647 Jan Jindřich Chanovský z Dlouhé Vsi († duben 1647)
 1647–1651 Oldřich Sezima Karel Skuhrovský ze Skuhrova
 1651 Mikuláš z Gerštorfu
 1652–1663 Fridrich Leopold z Věžník († 1663)
 1663 Jan Vilém z Gerštorfu
 1664–1671 František ze Šeidleru
 1671–1682 Lambert František Hřebenář z Harrachu
 1682–1691 Jan Petr Hubrich z Hennersdorfu († 11. 2. 1691)
 1691–1696 Ferdinand Kryštof ze Šeidleru
 1697–1699 Jiří Bechyně z Lažan († 20. 12. 1704)
 1699–1707 Jan Václav Obitecký z Obitec 
 1707–1737 Václav Arnošt Markvart z Hrádku. Při korunovaci Karla VI. v roce 1723 nesl královské žezlo. Zastupoval nejvyššího písaře Václava Kryštofa Hložka ze Žampachu, který onemocněl. Od roku 1723 byl také nejvyšším korouhevníkem za rytířský stav.
 1737–1739 Jan František z Golče
 1739–1747 Václav Kazimír Netolický z Eisenberka (4. 3. 1700 Přehořov – 15. 3. 1760 Praha)
 1748–1749 Josef Jáchym Vančura z Řehnic (1692–1771)
 1751–1764 Arnošt Vilém Malovec z Chýnova a z Vinterberka 
 1764–1780 Jan Filip z Běšin († 1780)
 1780–1814 Jan Marcel z Hennetu († 18. 2. 1814)
 1814–1818 Josef Goldammer († 8. 3. 1818)
 1820–1832 (?) Josef Kučera
 ?–? Karel Leopold svobodný pán Margelík (1780 – 24. 2. 1867), úřad zastával v době korunovace Ferdinanda V. Dobrotivého v roce 1836

Seznam podkomořích králové v Čechách 
 1267–1275 Řehoř z Dražic
 1404 Mstidruh z Adlaru
 1413 M. Štěpán (spolukancléř králové)
 1460 Augustin z Dlouhé Vsi
 1464–1468 (prosinec) Vilém z Duban a z Čijevic († prosinec 1468)
 1469 (?) – 1475 (?) Aleš Berka z Dubé (?) (1463, nejvyšší komorník králové)
 1523–1537 Petr Rašín z Rýzmburka na Staré
 1537–1542 (11. 9.) Jan Litoborský z Chlumu na Pecce († 11. 9. 1542)
 1543–1547 Volf z Vřesovic na Teplicích
 1548–1551 Adam Řepický ze Sudomíře na Řepici († 1551) 
 1552–1569 Oldřich Dubanský z Duban na Liběšicích 
 1570–1575 Michal Španovský z Lisova na Pacově († po 1597)
 1576–1594 Humprecht Czernin z Chudenic (1525–1601)
 1594–1603 (20. 1.) Hertvík Zejdlic ze Šenfeldu na Chocni († 20. 1. 1603)
 1603 Štěpán Jiří ze Šternberka na Postoloprtech (1570–1625)
 1604–1615 (26. 2.) Adam starší z Valdštejna na Žehušicích († 26. 2. 1615)
 1618 Kryštof Wratislav z Mitrowicz na Březině (1. 1. 1584 – 4. 9. 1645) – poprvé
 1619–1620 Jindřich Otta z Losu na Komárově (1541 – 21. 6. 1621 Praha, popraven) 
 1620 (?) – 1623 Kryštof Wratislav z Mitrowicz  na Březině (1. 1. 1584 – 4. 9. 1645) – podruhé
 1623–1631 Filip Fabricius z Hohenfallu (asi 1570 Mikulov – 1631 Praha) 
 1633–1636 Petr Jiří Příchovský z Příchovic na Oseku
 1638–1640 (24. 2.) Zdeněk Lev Libštejnský z Kolowrat (1588 – 24. 2. 1640)
 1640 (27. 3.) – 1642 (červen) Vilém Jindřich Bezdružický z Kolowrat (5. 11. 1589 Bystré – 11. 7. 1642)
 1642–1647 (správce) Jan Začal z Bíletína
 1647–1657 Jindřich Kustoš ze Zubří a z Lipky
 1658–1672 (14. 1.) Jan z Konens († 14. 1. 1672)
 1672 (6. 5.) – 1684 František Kryštof Wratislav z Mitrowicz (1640/1641 – 11. 5. 1689) 
 1684 (15. 9.) – 1689 Karel Fridrich z Daun 
 1690 (7. 1.) – 1708 Jan Karel z Valdštejna († 1708)
 1708 (20. 10.) – 1726 (13. 4.) Jan Adam Záruba z Hustiřan († 13. 4. 1726)
 1727 (1. 8.) – 1749 Leopold z Rottalu
 1749 (21. 12.) – 1771 Ferdinand Jakub Kokořovec z Kokořova (1705 – 24. 11. 1787) 
 1771 (26. 1.) – 1798 (22. 8.) Jan Nepomuk I. ze Šternberka (11. 7. 1713 – 22. 8. 1798 Praha)
 1798 (10. 11.) – 1827 Filip František Krakowský z Kolowrat (17. 4. 1756 Radenín – 26. 5. 1836)

Moravské markrabství 
Nejvyšší zemský podkomoří se řadil vedle zemského hejtmana, českého (královského) maršálka, komorníka, sudího, hofrychtéře a písaře k nejvyšším zemským úředníkům Moravy. V roce 1523 za Ludvíka Jagellonského (markrabětem 1516–1526) bylo potvrzeno, že úřad bude v rukou rytířů. Byl sněmovním předsedou měst a prelátů. Původem dvorský úředník se sice počítal mezi zemské úředníky, ale až do roku 1545 přísahal pouze králi, nikoliv zemské obci. V 16. a 17. století došlo jako v Čechách k omezení jeho pravomocí, po roce 1726 byl jen přísedícím královského tribunálu.

Seznam podkomořích na Moravě 
 1412–1417 Oldřich z Hlavatec
 1417–1418 Hájek z Hodětína
 (1419 Jan z Leskovce, místopodkomoří)
 1424–1434 Jošt Hecht z Rosic
 1435–1440 Václav z Kukvic a Kněnic
 1441–1456 Beneš Černohorský z Boskovic († 1470 nebo 1473 nebo 1475)
 1459–1466 Karel z Vlašími na Úsově
 1475 Hynek z Lichtenburka, z Bětova na Sádku
 1479–1484 Jan Planknar z Kynšperku
 1485–1490 Jan z Lomnice na Meziříčí
 1491 Václav Čech z Hrádku
 1496–1506 Václav z Ludanic
 1516–1520 Jiří z Vlašimi na Úsově
 1520–1526 Vilém Kuna z Kunštátu († 1547/1548)
 1527–1545 Jan z Kunovic na Uherském Brodě
 1547–1560 Přemek Prusinovský z Víckova
 1562–1563 Albrecht z Boskovic
 1564 Jan ze Zastřizl a na Buchlově
 1564–1566 Jetřich z Kunovic
 1567–1571 Jáchym ze Zdědína a na Zdounkách
 1572–1578 Jan Haugvic z Biskupic na Radčicích
 1578–1596 Mikuláš z Hrádku
 1600 Zikmund z Dietrichsteinu  z Holenburka
 1603–1610 Jan Moš z Moravična na Benešově a Stražisku, císařský rada
 1613–1634 Karel Haugvic z Biskupic na Linhartovicích
 1638–1647 František Magnis  (1598 – 7. 12. 1652)
 1647 Jan starší Jakartovský ze Sudíc
 1667–1681 Bedřich z Opršdorfu, Aichu a Friedštejnu
 1680–1692 Jan Maxmilián Kobylka z Schönwiesen († 1692)
 1693–1701 František Karel z Lichtenštejna-Kastelkornu
 1702–1722 Filip Hynek Breuner
 1723–1727 Jan Kryštof Řikovský z Dobrčic
 1728–1748 Jiří Bedřich Žalkovský z Žalkovic
 1749–1763 Adam Hynek Berchtold z Uherčic  (27. 3. 1701 Police – 1786)
 1763–1765  Leopold Šlik
 1765–1770 Jan Kryštof z Blümegenu (8. 7. 1722 – 5. 10. 1802 Brno) 
 1770–1805 Ignác Schröffel z Mannsberku (1731 Steyr – 25. 12. 1805 Brno)
 1806–1808 František Roden († 1808)
 1810–1826 Krystián Hentschl
 1827–1841 Karel Zikmund Bukůvka († 1841)
 1841–? Filip Hentschl

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Zemský úřad
 Česká komora

Externí odkazy 
 

Zemské úřady
Dějiny správy v Česku
Čeští podkomoří
Zaniklé úřady