Rumunská kuchyně
Rumunská kuchyně je spojením balkánských a středoevropských vlivů a tradic.  Vychází z jednoduché venkovské stravy, používá vepřové, hovězí i skopové maso, častá je sezónní zelenina (rajčata, papriky, dýně, okurky, zelí, lilek). V okolí Dunaje a Černého moře se hojně konzumují ryby. Charakteristickými jídly jsou mămăligă (kukuřičná kaše, podobná polentě) a brynza. Tradiční rumunský sýr je Telemea, který se podobá balkánskému sýru.

V roce 1841 vydali Costache Negruzzi a Mihail Kogălniceanu první rumunskou kuchařku 200 rețete cercate de bucate, prăjituri și alte trebi gospodărești.

Pokrmy

Polévky a omáčky 
 Ciorbă nebo čorba, hustá polévka s charakteristickou nakyslou chutí, přidává se do ní borș (zkvašené otruby), citrón nebo šťáva z kysaného zelí. Často se dochucuje libečkem a kysanou smetanou.
 Ciorbă de perişoare, ostřejší polévka s masovými knedlíčky
 Ciorbă de burtă, dršťková polévka s česnekem
 Ciorbă de legume, zeleninová polévka
 Supă, čirý vývar
 Mujdei, národní jídlo, pálivá omáčka z rozemletých stroužků česneku a slunečnicového oleje. Podává se k masitým jídlům.
 Zacuscă, národní jídlo, zeleninová pomazánka obsahuje pečený lilek nebo fazole, červené papriky a cibule.

Jídla 
 Mămăligă, národní jídlo, kukuřičná kaše podobná italské polentě. Podává se s brynzou a kysanou smetanou. Může být jako příloha nebo hlavní jídlo.
 Mititei (mici), válečky z mletého masa, které se grilují. Na přípravu se nejčastěji používá hovězí maso, česnek, černý pepř, tymián, koriandr, anýz a saturejku. Podobají se čevapčiči a servírují se s hořčicí a cibulkou.

 Sarmale, vinný nebo zelný list plněný mletým kořeněným masem. Podává se s rýží nebo s kaší mămăligă. Mezi Čechy v Banátu jídlo nazývané sarmi a tradičně pojídané i s bílým domácím chlebem.
 Tochitură moldovenească, dušené vepřové maso se sýrem, česnekem, volským okem. Často se podává s mămăligou.
 Rasol, společně vařené maso, brambory a zelenina. Servíruje se s křenem a omáčkou mujdei.
 Rasol moldovenesc cu hrean, společně vařené kuřecí, vepřové nebo hovězí maso s kysanou smetanou a křenovou omáčkou.
 Frigărui, masové špízy na rožni
 Limbă cu măsline, hovězí jazyk
 Ostropel, kuřecí maso v rajčatové omáčce
 Piftie, vepřová huspenina
 Șnițel, řízek nejčastěji vepřový
 Stufat, dušené jehněčí maso
 Ghiveci, zelenina zapečená nebo dušená s masem. Podobá se bulharskému gjuveci nebo maďarskému leču.
 Impletata, lilek s mletým masemmămăligă
 Chiftele de pește, karbanátky z kapřího masa
 Pateuri, slané šátečky plněné nejčastěji sýrem nebo mletým masem.

 Ardei umpluți, papriky plněné mletým masem, rýží, cibulí a kořením.
 Salată de vinete, salát z grilovaného lilku, slunečnicového oleje a cibule. Obvykle se lilek připravuje na otevřeném ohni, což dodává pokrmu typickou, lehce kouřovou chuť.
 Salát de Boeuf, podávaný obvykle na Vánoce (hodně připomíná český bramborový salát) spolu s vepřovým a celou řadou dalších pochoutek.
 Tocăniță, obdoba guláše.
 Musacă, zapečené maso s lilky, cibulí a rajčaty.
 Fazole bătută, fazolová kaše.
 Covrigi, preclíky. Typické rychlé občerstvení. Sypané solí, mákem či sezamem, ale také plněné sladkou marmeládou, tvarohem nebo slanou náplní.

Uzeniny a sýry 
 Sângerete, jelito (vánoční jídlo)
 Drob de miel, jehněčí vnitřnosti (velikonoční jídlo)
 Pastramă, uzené maso

 Salam de Sibiu, salám podobný uheráku
 Urdă, ovčí sýr
 Bulzul, mămăligă zapečená se sýrem
 Brynza, ovčí sýrjehož jméno je rumunského původu. Rumunští pastevci ho rozšířili po celých Karpatech až po Beskydy.

Sladká jídla 
 Cozonac, buchta s ovocnou náplní nebo marmeládou
 Plăcintă, tvarohový koláč
 Papanași, smažené koblihy polité džemem a kysanou smetanou
 Chalva, orientální sladkost, podobá se tureckému medu

 Clătită, oblíbené tenké palačinky plněné slanými i sladkými náplněmi
 Gogoși, sladkost ze smaženého těsta.
 Rahat, sladkost podobná želé, lepivé kostičky obalené v práškovém cukru
 Krtöskalács, u nás známý jako trdelník.

Nápoje 

 Víno, oblíbený nápoj, typickými odrůdami jsou Fetească, Murfatlar, Kadarka a Cabernet Sauvignon. Vína jsou obvykle hodně silná se zbytkovým cukrem. Červené víno se označuje negru nebo roşu, bílé alb, suché sec, sladké dulce a šumivé spumos. Rumunsko má 300 000 hektarů vinic. Původní rumunskou odrůdou je Fetească neagră.

 Pivo, další oblíbený nápoj, místní značky Silva, Ciuc a Ursus.
 Țuică, rumunská pálenka ze zkvašeného ovoce
 Palincă, dvakrát destilovaná pálenka z ovoce, obsah alkoholu 50-60 %
 Rachiu, brandy, vinný destilát
 Afinată, borůvkový likér
 Bragă, slabě alkoholický nápoj z kvašené kukuřice, jako turecká boza
 Mazgram, sladká ledová káva

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 http://rumunstina.eu/rumunskespeciality.html 
 http://easteuropeanfood.about.com/od/romanianmaincourses/tp/12-Traditional-Romanian-Recipes.htm 
 http://www.bucataria-romaneasca.ro/

 
kuchyně
Kuchyně podle zemí
Evropská kuchyně