Hospodářská informatika
Hospodářská informatika je věda o návrhu, vývoji a využití informačních a komunikačních systémů v podnicích, v podnikání a ve veřejné správě (viz také informační systém). Funguje jako interdisciplinární obor, své kořeny má v ekonomii, zejména v obchodní administrativě a informatice a výpočetní technice. Pro hospodářskou informatiku jsou důležité zjištění a metody společenských věd, zejména sociologie a psychologie a dalších disciplín, jako je kybernetika, teorie systémů a komunikačních technologií v oblasti výzkumu, výuky a praxe z počítačové vědy příslušné ekonomiky.

Věda 

Přestože hospodářská informatika v sobě obsahuje několik charakteristik jiných disciplín, má samostatný význam – zabývá se teorií, metodou, nástrojů a intersubjektivně ověřuje znalosti v oblasti informačních a komunikačních systémů. Ty se vyvinuly do komplexnějších systémů vývoje a provozu. Jde o vědu v pravém slova smyslu, ale má i prvky strukturní vědy. Hospodářská informatika se zabývá návrhem na použití systémů, je obecně vnímána jako inženýrská věda. V první řadě se hospodářská informatika zaobírá informačními a komunikačními systémy, které, podobně jako v počítačové vědě, nejsou nutně elektronické systémy. Hospodářská informatika se mnohem více rozvíjí pro skutečné sociální a ekonomické systémy, modely, a snaží se formulovat a vytvářet požadavky na informační systémy a informační modely. Dá se proto chápat i jako společenská věda. Pro tvorbu informačních systémů zase slouží ekonomická počítačová věda. Tyto informace budou především z ekonomického hlediska dostačující. Na mnoha univerzitních místech je hospodářská informatika spojena s ekonomikou.

Dále se hospodářská informatika jako věda zabývá získanými systémy jako takovými, ekonomickými údaji, informacemi a vědomostmi a tím, jak mohou být tyto systémy dány k dispozici.

Kromě toho, že hospodářská informatika je nezávislá vědecká disciplína, je jednou z priorit v rámci studií, které jsou nedílnou součástí soukromých a veřejných výzkumných ústavů.

Pracovní oblasti hospodářské informatiky 
Hospodářská informatika se zabývá plánováním, vývojem, implementací, provozem, rozvojem a využívaných informačních a komunikačních systémů, které se nasazují k formálním podnikovým procesům pokud strukturovaným strategickým rozhodnutím v podniku a ve veřejné správě.

Aplikace, které zejména kvůli své specializaci, či zobecnění, nejsou ve formálním rámci, nepočítají se ke klasickým pracovním oblastem hospodářské informatiky.

 Nástroje 

Vědy, z nichž se hospodářská informatiky vyvíjela:

 Modelování
 Informační model
 Referenční model

Další oblasti
 E-Government
 E-Learning
 E-Health
 M-Business
 Very Large Business Applications

Vliv jiných věd 

Pro dílčí obor informatika jsou obzvláště relevantní následující úseky:
 Praktická informatika
 Algoritmy
 Operační systémy
 Databáze
 Datové struktury
 Programovací jazyky
 Softwarové inženýrství (softwarového inženýrství)
 Počítačové sítě
 Umělá inteligence
 Architektura počítačů

Podniková dělí ekonomika hospodářskou informatiku nejprve do velkých částečných odborů, a to na operativní funkční podporu a strategickou podporu rozhodnutí.
Úkolem hospodářské informatiky je pokrýt obě oblastí, aby operativní procesy měli co nejlepší podporu, a současně, aby odpadávalo co nejvíce údajů jako podklad pro strategická rozhodnutí.

V praxi pokrývá hospodářská informatika následující konkrétní funkce:

Další poddisciplíny hospodářské informatiky jsou inženýrská věda, komunikační věda a systému věd psychologie a sociologie.

Vliv na ostatní vědy 

V ekonomickém oboru se vyvinula výpočetní ekonomie, která využívá pouze část metody informatiky a hospodářské informatiky, aby podporovala ekonomické metody.

Historie 
Původně se informatické vědy v ekonomice nazývali elektronické zpracování dat, zda operační zpracování dat.
V anglicky mluvících zemích známé jako Business Informatics. V anglicky mluvících počítačové vědy, ekonomiky jako
Business Informatics známá. V tomto odvětví se uplatňují informační systémy (IS). K dispozici je také tzv. Informační systém pro výzkum (IRS), který je sesterskou disciplínou IS.

V polovině padesátých let se objevily první počítačové kurzy v rámci integrovaného studia podnikání. V roce 1963 založil
Ervin Groch Ústav pro obchodní organizace a automatizace (BIFOA) na univerzitě v Kolíně nad Rýnem.
O tři roky později uveřejnil Peter Mertens, jeden ze zakladatelů společnosti Computer Science, svou doktorandské práci, která
se věnovala ekonomice v počítačové vědě, s tématem mezinárodní spolupráce a integrace v rámci automatického zpracování dat. V roce
1968 se na univerzitě Johanese Keplera v Linci začal vyučovat obor se zaměřením na zpracování dat s podnikatelským zaměřením
ve firmách. Od roku 1975 vzniklo na Technické univerzitě v Darmstadtu, univerzitě Johanese Keplera v Linci, vídeňské
Technické univerzitě zaměření na počítačové vědy v průmyslu, které pak Asociace univerzitních učitelů pro podnikání provozovat
počítačové vědy Vědecká komise, která byla založena v roce 1987 ve Vědecké komise ekonomika a výpočetní technika byl. Společnost pro
počítačové vědy (specializovaná instituce v německy mluvících zemích) v roce 1983 rozšířila své oddělení o páté ekonomické
oddělení, týkající se počítačové vědy. V následujícím roce byla založena univerzita Učitelé pro hospodářskou počítačové vědy August-Wilhelm
Scheer, IDS Scheer s klíčovým pojmem ARIS. V roce 1988 byly na školách založeny Hospodářské pracovní počítačové vědy (AKWI).

V roce 1990 vznikl první vědecký časopis pro ekonomiku v počítačové vědě s názvem Výpočetní technika a ekonomie jako nástupce
časopisu Aplikovaná výpočetní technika.

O rok později, vědecká komise ekonomika a výpočetní technika a informatika a výpočetní technika pro firmu na základě doporučení pro
diplom kurzy na vysokých školách, počítačové vědy z ekonomiky.

V roce 1993 se konala první odborná konference hospodářské informatiky na Vestfálsko-Wilhimské Univerzitě v Münsteru. Od té doby se konaly v dvouletých cyklech mezinárodní setkání hospodářské informatiky a proměnlivě multikonferenční hospodářské informatiky. V roce 2009 se bude konat odborná konference poprvé mimo Německo, ve Vídni (Rakousko). Také na Vestfálsko-Wilhimské univerzitě se konala první odborná konference v roce 1997 na vědní obor hospodářské informatiky. V roce 1999 bylo v německy mluvících zemích poprvé možné získat na Vestfálsko-Wilhimské univerzitě v Muenster bakalářský a magisterský titul v hospodářské informatice. První fakulta pro hospodářskou informatiku vznikla v roce 2001 na Univerzitě Ota Friedricha v Bamergu, av roce 2004 první celosvětově konané výzkumné centrum pro hospodářskou informatiku / informační systémy – Evropské výzkumné středisko pro informační systémy ( Erciş), na Vestfálsko-wilhimské univerzitě v Muensteru. V roce 2005 veřejná společnost pro informatiku, obor hospodářské informatiky, vypracovala doporučení pro bakalářské / magisterské tituly hospodářské informatiky. V roce 2007 byl vypracován jménem vědecké komise příkaz odborné komise hospodářské informatiky "doporučení pro univerzitní vzdělání v hospodářské informatice", které byly přijaty od společnosti pro informatiku. V zimním semestru 2008/09 byl poprvé v německé mluvící oblasti, vypracovaný kompletní anglický postup studií v hospodářské informatice (Informační systémy) od Vestfálsko-Wilhimské univerzity v Muensteru.

Činnosti absolventa hospodářské informatiky 

Absolvent magisterského studia v oboru počítačových věd ekonomického výzkumu, může působit jako student doktorandského studia na vysoké škole.
V podnikání existuje několik oblastí, v závislosti na zkušenostech se mohou lišit. Typické využití znalostí je poradenství. Tam se může absolvent uplatnit v strategickém (IT strategie, řízení portfolia, architektura), ale i v taktickém (IT architektury, analýzy, design, project management,
testování, kontrola) IT poradenství. Existuje také několik možností uplatnění se na vedoucí pozici v průmyslu (CIO, hlavní architekt, projektový manažer, IT stratég), nebo tzv. senior pozici v oblasti IT (Enterprise Architect, Roztok Architekt, Project Manager, Test Manager, Test Architect, Business Analyst, apod.)

Reference 

Informatika