Svensona
Svensona (Swainsona) je rod rostlin z čeledi bobovité. Jsou to byliny nebo polokeře se zpeřenými listy a nápadnými, různě zbarvenými květy. Vyskytují se v počtu více než 80 druhů v Austrálii, jeden druh roste i na Novém Zélandu. Některé druhy nápadně kvetou.

Popis 
Svensony jsou vytrvalé byliny, řidčeji jednoletky či polokeře. Listy jsou lichozpeřené, složené nejčastěji z mnoha párů spíše drobnějších, kopinatých nebo podlouhlých, celokrajných, vstřícných lístků.
Řidčeji jsou listy složeny z menšího páru lístků nebo dokonce jednolisté (Swainsona unifoliata). Palisty jsou ploché, bylinné nebo řidčeji štětinovité. Květy jsou nápadné a ozdobné, oboupohlavné, drobné až středně velké (do 2 cm), nejčastěji purpurové, červené nebo růžové, řidčeji bílé, žluté, modré či různobarevné, uspořádané ve vzpřímených, řídkých, úžlabních hroznech. Kalich je pětičetný, zakončený 5 víceméně stejnými laloky. Pavéza je nejčastěji okrouhlá nebo ledvinovitá a na vrcholu zaoblená nebo vykrojená. Křídla jsou asi stejně dlouhá jako člunek nebo je člunek mnohem delší. Tyčinek je 10. Semeník je přisedlý nebo stopkatý a obsahuje mnoho vajíček. Lusky jsou asi 10 až 65 mm dlouhé, pukavé, kulovité až podlouhlé, stopkaté, s vytrvalým kalichem. Obsahují 7 až mnoho semen. U některých druhů jsou lusky nafouklé. Semena jsou ledvinovitá, zploštělá, asi 4 mm dlouhá.

Rozšíření 
Rod svensona zahrnuje asi 84 druhů. Je rozšířen v Austrálii, jeden druh (Swainsona novae-zelandinae) na Novém Zélandu. Nejvíce druhů se vyskytuje v aridních, semiaridních až pouštních oblastech od tropů po teplý mírný pás. Některé druhy rostou i v keřové vegetaci, řídkých a pobřežních lesích a v horách v alpínském stupni.

Zástupci 
 svensona sličná (Swainsona formosa)

Význam 
Svensona sličná (Swainsona formosa, syn. Clianthus formosus) je rostlina známá svými neobvykle tvarovanými červenými květy. Není uváděna ze žádné české botanické zahrady.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 

Bobovité
Flóra Austrálie
Flóra Nového Zélandu