Ignimbrit
Ignimbrit je souhrnné označení utuhnutých, spečených sopečných produktů, které vznikly při usazení pyroklastických proudů. Název pochází z latinských slov ignis – oheň a imber – déšť. Jejich existence je svázána s laminárně (bez turbulencí) se pohybujícími, horkými a hustými pyroklastickými proudy, vzniklými kolapsem erupčního sloupce sopečných plynů a par. Barva nezvětraných ignimbritů je žlutá až oranžová, zvětrané typy jsou zbarveny do okrova, kvůli probíhající oxidaci Fe minerálů a vzniku limonitu.

Mineralogie 
Minerální složení závisí na složení primární taveniny. Její chemismus ovlivňuje složení jak samotné matrix (základní hmoty), tak i výskyt a četnost výskytu fenokrystů (vyrostlic). Z minerálů se nejčastěji vyskytují slídy, ortoklas a jiné živce. Dalšími minerály, vyskytujícimi se v ignimbritech v menším (akcesorickém množství) jsou pyroxeny, nefelín atd.

Petrologie 
Petrologicky se ignimbrity blíží dacitům až ryolitům, tedy horninám s převládajícím obsahem oxidu křemičitého. Charakteristickým znakem ignimbritů jsou fiamme – drobné úlomky vulkanického skla, protáhnutého tvaru, který je způsoben deformacemi při transportu a kompaktaci. Je možný i výskyt větších krystalů, případně i xenolitů (cidozodých úlomků). Často se také stává, že horký pyroklastický proud úplně speče (zesklovatí) povrch už usazené vrstvy popela, takové útvary se nazývají spečené tufy.

Přeměny 
Ignimbrity poměrně lehce podléhají zvětrávání a jiným dezintegračním procesům. Protože jsou přímým produktem sopečné činnosti a i jejich ukládání probíhá v blízkosti aktivní zóny vulkánu, jsou často měněny vlivem horkých vod a/nebo par, produkovaných samotnou sopkou. Nejčastěji zvětrávají živce na kaolinit, tento proces se nazývá kaolinizace.

Reference

Externí odkazy 
 

Sopečné produkty