Dunajská bánovina
Dunajská bánovina (srbsky Дунавска бановина/Dunavska banovina) byla administrativní jednotka Království Jugoslávie v letech 1929 – 1941. Jejím hlavním městem byl Novi Sad. Svůj název měla podle řeky Dunaje; její rozloha činila 28 160 km2 V roce 1931 zde žilo 2,3 milionu obyvatel, kteří byli různých národností (Srbové, Maďaři, Chorvati a další). Obyvatelstvo pravoslavné víry tvořilo 54, 9% populace, obyvatelstvo římskokatolické víry 35,3 % a obyvatelstvo protestantské víry 7,9 %.

Bánovina víceméně zahrnovala území dnešní autonomní oblasti Vojvodina a dále část centrálního Srbska jižně od Bělehradu (jugoslávská metropole byla nicméně z území bánoviny vyňata). Na západě hraničila Dunajská bánovina se sávskou a Drinskou bánovinou, na jihu s Moravskou bánovinou. Na jih se Dunajská bánovina táhla téměř až k městu Kraljevu a zahrnovala také i dnes chorvatský region Baranja. V roce 1931 došlo k drobným správním změnám, kdy města Sremska Mitrovica a Šid byly přičleněny z Drinské bánoviny pod bánovinu dunajskou. Šid byl roku 1939 předán zpět Chorvatsku (Chorvatské bánovině) spolu s městem Ilok, které je součástí Chorvatska dodnes.

Hranice regionu byly stanoveny takovým způsobem, aby národnostní menšiny (především Maďaři) nezískaly většinu, nebo rozhodující podíl na moci v bánovině. Pro tehdejší politickou reprezentaci se tak vytvoření dunajské bánoviny ukázalo být jako méně problémové a docházelo k menšímu množství konfliktů, než v případě jiných, obdobných celků na území tehdejší Jugoslávie.

Administrativní sídlo této jednotky byl palác stejného názvu v Novém Sadě. Bánovina měla svůj vlastní sněm., v jejím čele stál jako představitel bán, kterého jmenoval král, resp. později regentská rada.

Přestože během druhé světové války byly bánoviny jako administrativní celky zrušeny a už nebyly obnoveny, název této jednotky zůstal paláci, který dnes slouží jako sídlo autonomní oblasti Vojvodina.

Seznam představitelů Dunajské bánoviny 
 David Daka Popović (1929–1930)
 Radoslav Dunjić (1930)
 Svetomir Matić (1930–1931)
 Milan Nikolić (1931–1933)
 Dobrica Matković (1933–1935)
 Milojko Vasović (1935)
 Svetislav Paunović (1935–1936)
 Svetislav Rajić (1936–1939)
 Jovan Radivojević (1939–1940)
 Branko Kijurina (1940–1941)
 Milorad Vlaškalin (1941)

Reference

Externí odkazy 
 

Dějiny Jugoslávie