Mšice maková
Mšice maková (Aphis fabae) také mšice bezová je mšice poškozující listy rostlin sáním. Mšice maková je řazena do čeledě mšicovití (Aphididae), řádu polokřídlí (Hemiptera).

Taxonomie 
U druhu Aphis fabae je podle Fauna europaea rozeznáváno šest poddruhů:

 Aphis fabae cirsiiacanthoidis
 Aphis fabae eryngii
 Aphis fabae evonymi
 Aphis fabae fabae
 Aphis fabae mordvilkoi
 Aphis fabae solanella

EPPO kód 
APHIFA

Synonyma patogena 
Podle EPPO je pro patogena s označením Aphis fabae používáno více rozdílných názvů, například Aphis papaveris nebo Doralis fabae.

České názvy 
Podle Biolib je pro patogena s označením mšice maková používáno více rozdílných názvů, například mšice bezová (Aphis advena), mšice mrlíková (Aphis atriplicis), mšice paznehtíková (Aphis acanthi).

Výskyt 
Patogen je celosvětově rozšířen v teplém a subtropickém pásu.

Popis 
Dospělci jsou černí, tmavě nebo černozelení nebo černohnědí a 1,5 – 2,5 mm dlouzí.

Hostitel 
Patogen je polyfágní, napadá více než 200 druhů rostlin.

Příznaky 
Deformace a nekrózy listů, krnění a deformace letorostů. Plody jsou deformované. Medovice na listech.

Význam 
Snižování listové plochy a kvality plodů jabloně (deformace). Oslabení stromů, snížení sklizně. Snadno dochází k přemnožení. Přenáší virové choroby rostlin, které způsobují podstatnější škody než sání mšic.

Biologie 
Mšice má několik generací během roku, z vajíček se líhnou na jaře samice, teprve na začátku léta dochází ke vzniku okřídlených jedinců. Část populace poté migruje na sekundárního hostitele. Přezimují černá vajíčka na zimních hostitelích (primární hostitel), především na brslenech, kalině a pustorylu.

Ekologie 
Lesy, parky, zahrady. Predátoři: slunéčka, střevlíci, dravé ploštice, larvy pestřenek, pavouci, bejlomorka rodu Aphidoletes, zlatoočka obecná a další. Během sání mohou mšice přenášet virové infekce.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 eol.org

Choroby a škůdci rostlin
Fytofágní hmyz