Jan Loevenstein
Jan Loevenstein (20. října 1886 Hradec Králové – 1. května 1932 Brno-Žabovřesky) byl český národohospodář a vysokoškolský učitel, jeden z představitelů brněnské normativní školy, stoupenec myšlenek Karla Engliše a později jejich kritik. Jeho bratrem byl průmyslník Karel Loevenstein.

Život 
Po absolvování gymnázia v Truhlářské ulici v Praze vystudoval Právnickou fakultu Univerzity Karlovy, roku 1911 zde získal titul doktora práv. Poté díky pražské obchodní a živnostenské komoře cestoval po USA a seznamoval se zde s ekonomickou teorií i praxí, což zúročil v práci Cedulové bankovnictví ve Spojených státech a jeho nejnovější úprava. Následně chvíli působil v justici, advokacii a jako ředitel Komunální ústředny v Praze. Po první světové válce působil jeden rok jako první tajemník obchodní a živnostenské komory v Olomouci, ale hned poté zahájil akademickou dráhu. Po Karlu Englišovi převzal místo profesora národního hospodářství, národohospodářské politiky a finanční vědy na České vysoké škole technické v Brně a zároveň se habilitoval právě u Engliše na Právnické fakultě Masarykovy univerzity. Roku 1923 se oženil se Sylvou, rozenou Valentovou, se kterou měl dceru Sylvu. O tři roky později již na brněnské právnické fakultě získal místo řádného profesora finanční vědy a v letech 1928–1929 ji dokonce jako děkan vedl.

Jan Loevenstein ovládal mnoho jazyků (němčinu, angličtinu, francouzštinu, italštinu a částečně také ruštinu a španělštinu). Hojně publikoval, často ve vědecké ročence právnické fakulty nebo ve Sborníku věd právních a státních, samostatně vyšly např. práce O jednotnou konstrukci finanční vědy. Poznámky ku Englišově kritice (1929), Diagnosa a léčení světové krise. Kapitalismus na rozcestí (1932) nebo Formální vědní odvětví teleologického myšlení (1932). Základ jeho díla tvoří národohospodářská teorie Karla Engliše, zároveň však kriticky vycházel i z filosofie Arthura Schopenhauera. Národohospodářskými otázkami se zaobíral především z širšího teoretického hlediska, kromě finanční vědy se věnoval metodologii ekonomie a zvláště obecné teorii poznání. V ní se pak začal s Englišovými přístupy postupně rozcházet, což vedlo až k poměrně ostrým osobním sporům. Hlavní dílo, Velká teleologie, bylo vydáno až po Loevensteinově předčasné smrti.

Reference

Externí odkazy 
 
 
 

Čeští ekonomové
Čeští profesoři
Pedagogové na Právnické fakultě Masarykovy univerzity
Pedagogové na Vysokém učení technickém v Brně
Děkani fakult Masarykovy univerzity
Absolventi Právnické fakulty Univerzity Karlovy
Češi židovského původu
Narození v roce 1886
Narození 20. října
Narození v Hradci Králové
Úmrtí v roce 1932
Úmrtí 1. května
Úmrtí v Žabovřeskách (Brno)
Muži