Renata Lotrinská
Renata Lotrinská (20. dubna 1544, Nancy – 22. května 1602, Mnichov) byla členkou rodu Lotrinských a sňatkem bavorská vévodkyně.

Narodila se v Nancy, ve Francii jako druhé dítě a nejstarší dcera Františka I., vévody lotrinského a Kristiny Dánské. Jejími prarodiči z otcovy strany byli Antoine, lotrinský vévoda a Renée z Bourbon-Montpensier, a z matčiny strany Kristián II. Dánský a Isabela Habsburská.

Život 
Renata byla svými současníky popsána jako velmi krásná a žádaná žena. V roce 1558 o její ruku požádal princ Vilém Oranžský. Matka Kristina nic nenamítala. Kristina odmítla nápad lotrinského kardinála provdat Renatu za prince z Joinville nebo za syna španělského krále, Juana. V roce 1561 Kristina plánovala svou dceru provdat za dánského krále Frederika III. Nicméně, vypuknutí severské sedmileté války mezi Dánskem a Švédskem tyto její plány překazilo. Od roku 1565 do roku 1567 Kristina jednala se švédským králem Erikem XIV. Snažila se o spojenectví mezi Švédskem a Dánskem, a to prostřednictvím sňatku její dcery s králem Erikem XIV, který byl jejím plánům nakloněn. Nicméně, císař Ferdinand byl silně proti, protože toto spojenectví by mělo destruktivní vliv na mocenskou rovnováhu Německa, Sasko totiž bylo spojeno s Dánskem. Plánování sňatkového spojenectví mezi Lotrinskem a Švédskem definitivně skončilo v roce 1567, když se král Erik oženil se svou neurozenou milenkou Karin Månsdotter.

Dne 22. února 1568 se Renata provdala za Viléma, dědičného prince Bavorska. Velkolepý obřad, který se odehrál v Mnichově byl detailně popsán v díle Dialoghi od Massima Troianoa. Na oslavy trvající 18 dní přijelo asi 5000 hostů. Hudbu, která při oslavách hrála složil Orlando di Lasso.

Renatino manželství bylo šťastné. Manželé žili v jezuitském Kollegienbau v západní části Mnichova. Renata se starala o nemocné, chudé a poutníky, v čemž ji manžel zcela podporoval. Od roku 1579, kdy se Vilém stal bavorským vévodou, trávila Renata většinu času v Herzogspitalkirche, který v roce 1555 založil její tchán.

Renata zemřela v Mnichově ve věku 58 let. Její hrob se nachází v kostele Sv. Michala, jehož vysvěcení byl poslední důležitý bod v životě Renaty a jejího manžela. Byla uctívána jako svatá, ale nikdy nebyla svatořečena. Manžel jí přežil o dvacet čtyři let, zemřel v roce 1626.

Mezi její přímé potomky patřila Joséphine de Beauharnais mladší, která se v roce 1823 stala manželkou jednoho z nástupců Erika XIV., budoucího švédského a norského krále Oskara I. Renata je také předkem Karla XV., krále Švédska a Norska, a Kristiána X., krále Dánska. Všichni současní panovníci skandinávských zemí jsou Renatinými přímými potomky. Mezi její další četné významné potomky patří František Josef I. a Maxmilián I. Mexický.

Potomci 
 Kryštof (*/† 1570)
 Kristýna (1571– 1580)
 Maxmilián I. (1573–1651), kurfiřt a vévoda bavorský,
 ⚭ 1595 Alžběta Lotrinská (1574–1635)
 ⚭ 1635 Marie Anna Habsburská (1610–1665)
 Marie Anna (1574–1616), ⚭ 1600 Ferdinand II. Štýrský (1578–1637), budoucí císař římský, král český, uherský, chorvatský
 Filip Vilém (1576–1598), kardinál, řezenský biskup
 Ferdinand (1577–1650), kolínský arcibiskup-kurfiřt
 Eleonora Magdaléna (1578–1579)
 Karel (1580–1587)
 Albrecht VI. (1584–1666), bavorsko-leuchtenberský vévoda, ⚭ 1612 Mechtylda Leuchtenberská (1588–1634)
 Magdaléna (1587–1628), falcko-neuburská vévodkyně, ⚭ 1613 Wolfgang Vilém Neuburský (1578–1653), vévodou z Bergu a Jülichu

Vývod z předků

Reference

Externí odkazy 
 

Lotrinští
Bavorské vévodkyně
Francouzské osobnosti 16. století
Narození v roce 1544
Narození 20. dubna
Narození v Nancy
Úmrtí v roce 1602
Úmrtí 22. května
Úmrtí v Mnichově
Ženy