Běšický chochol
Běšický chochol je evropsky významná lokalita a přírodní rezervace na severozápadním břehu vodní nádrže Nechranice v katastrálním území Tušimice a Březno u Chomutova v okrese Chomutov. Důvodem ochrany území je výskyt xerotermních trávníků, lesostepních pastvin a světlých doubrav s výskytem vzácných druhů rostlin a zvířat.

Ze zvláště chráněných druhů rostlin a živočichů, uvedených v předmětu ochrany rezervace, žije na Běšickém chocholu silná populace ohroženého roháče obecného a na jižních svazích nepočetná populace ještěrky zelené. Obnažené výchozy jílů západně od Čachovického vrchu poskytují životní prostor kriticky ohroženému jitrocelu přímořskému a v otevřené krajině s křovinami a remízky byl zaznamenán také kriticky ohrožený strnad luční.

Historie 
Chráněné území bylo poprvé vyhlášeno nařízením Okresního úřadu v Chomutově dne 4. května 2002 jako přírodní rezervace Běšický a Čachovický vrch s rozlohou 24,72 ha. Tato rezervace byla nařízením Rady Ústeckého kraje ke dni 22. února 2012 zrušena a zároveň nahrazena přírodní rezervací Běšický chochol o rozloze 30,66 ha. Přírodní rezervace je v Ústředním seznamu ochrany přírody evidována pod číslem 2258. Spravuje ji Krajský úřad Ústeckého kraje.

Přírodní poměry 
Přírodní rezervace s rozlohou 30,6586 hektarů se nachází v katastrálních územích Tušimice a Březno u Chomutova. Zaujímá úzký pás podél severního břehu nechranické nádrže v nadmořské výšce 270–350 metrů. Překrývá se s evropsky významnou lokalitou Běšický chochol a malá část (0,046 hektaru) také s ptačí oblastí Nádrž vodního díla Nechranice s celkovou rozlohou 11,915 km². Chráněnými biotopy jsou polopřirozené suché trávníky a facie křovin na vápnitých podložích, panonské šípákové doubravy a lokalita výskytu roháče obecného

Abiotické faktory 
Na západě rezervaci vymezuje kuželovitý vrch Běšický chochol (350 metrů) a na východě Čachovický vrch (313 metrů). Oba bazanitové vrchy jsou z geologického hlediska nejvýchodnějšími kopci Doupovských hor. Vznikly na vulkanickém příkrovu v hrásti Střezovského hřbetu, který je vypreparován z mladších miocénních sedimentů. Běšický chochol je dvojvrší, jehož nižší vrchol se nazývá Skřivánek. Pod vulkanickým příkrovem se v oblasti Čachovického vrchu nachází cenomanské pískovce a slepence a pod nimi ještě starší kaolinicky zvětralé ruly. V okrajové části území, na břehu Nechranické nádrže, se vyskytují zbytky hrubozrnných pyroklastik. V geomorfologickém členění Česka leží lokalita v Mostecké pánvi, konkrétně v podcelku Žatecká pánev a okrsku Čeradická plošina.

Převažujícími typy půd jsou černozemě modální a karbonátové ze spraší a fluvizem modální. Díky vulkanickým horninám jsou zdejší půdy minerálně bohaté a úrodnější, ale také sušší. Zdejší rostlinná společenstva patří mezi teplomilná a živinově náročnější.

V rámci Quittovy klasifikace podnebí se chráněné území nachází v teplé oblasti T2 s průměrnou roční teplotou asi 8 °C a ročním úhrnem srážek 450–500 milimetrů. Léto je zde dlouhé, teplé a suché, zatímco zima krátká, mírně teplá a suchá až velmi suchá. Malé množství srážek je způsobené polohou rezervace ve srážkovém stínu Krušných a Doupovských hor. Voda z rezervace odtéká do vodní nádrže Nechranice, a patří tak k povodí Ohře.

Flóra 
Ve fytografickém členění Česka Běšický chochol patří do oblasti termofytika a v něm do fytogeografického okresu Doupovská pahorkatina.

Běšický vrch porůstají teplomilné doubravy svazu  Převažujícím druhem je dub zimní  který je doplněn vzácnějším dubem mnohoplodým  a v minulosti také dubem šípákem  Z dalších stromů na vrchu hojně roste jeřáb břek  a hrušeň polnička  V keřovém patře převládají růže  hlohy  trnka obecná  ptačí zob  skalník celokrajný  a zimolez obecný 

Z travin převládá lipnice hajní  a válečka prapořitá  Vzácněji se objevuje strdivka zbarvená  Kromě nich v bylinném patře roste řimbaba chocholičnatá  černýš hřebenitý  a svízel sivý  Ze vzácných druhů na Běšickém chocholu žije bělozářka liliovitá  lilie zlatohlavá  modřenec tenkokvětý  zvonek klubkatý , jetel alpínský  a koniklec luční český  Na jedné ze světlin roste populace kavylu Ivanova  kavylu sličného a malá populace silně ohroženého kavylu tenkolistého  Pouze na návrší Skřivánek se vyskytuje ohrožená třemdava bílá  Na lesních lemech ji doplňují smldník jelení  čistec přímý  růže galská  prasetník plamatý  hrachor panonský chlumní  a hadí mord španělský  Na okrajích polí rostou také plevele zanesené na území Česka neolitickými zemědělci. Patří k nim dejvorec velkoplodý pravý  voskovka menší  sveřep japonský  a hlaváček letní  který se zde vyskytuje také ve žlutokvěté variantě.

Vegetace na Čachovickém vrchu je odlišná a podobá se stepím Českého středohoří. Zejména na jižním svahu převládají úzkolisté stepní trávníky svazu  na které ve spodní části navazují erozní rýhy ve starém hliníku. Rýhy jsou porostlé nálety břízy bělokoré  ale na exponovaných světlinách roste jitrocel přímořský brvitý  a dále ostřice drobná  a kozinec dánský 

Dominantními druhy stepních trávníků na Čachovickém vrchu jsou lipnice úzkolistá  kostřava žlábkatá  kostřava walliská  ostřice nízká  kavyl Ivanův pravý  kavyl vláskovitý  a vousatka prstnatá  V pozdním jaře rozkvétá kozinec bezlodyžný  a na místech s narušeným drnem vzácně roste trýzel rozkladitý  a tařinka horská pravá  Běžnější jsou další stepní druhy jako řebříček štětinolistý  pelyněk pontický  trýzel škardolistý  divizna brunátná  a objevuje se také koniklec luční český nebo sesel fenyklový

Fauna 
Přírodní rezervace je významná výskytem řady ohrožených druhů obratlovců. Zejména ptáci jsou zastoupeni řadou druhů, které lokalitu navštěvují nebo na ní hnízdí. Z kriticky ohrožených ptáků byli pozorování orel mořský  strnad luční  a koroptev polní  Silně ohrožené druhy zastupuje krahujec obecný  krutihlav obecný  konipas luční  žluva hajní  pěnice vlašská   dudek chocholatý  a na březích vodní nádrže pisík obecný  Z ohrožených druhů ptáků se vyskytují jestřáb lesní  rorýs obecný  výr velký  vlaštovka obecná  ťuhýk obecný  ťuhýk šedý  slavík obecný  a lejsek šedý 

Z ostatních ohrožených a silně ohrožených obratlovců v rezervaci žije ropucha obecná  slepýš křehký  ještěrka obecná  ještěrka zelená  užovka obojková  užovka podplamatá  bělozubka bělobřichá  a veverka obecná 

Bezobratlé zastupuje otakárek fenyklový  Na Čachovickém vrchu byli na stepních a lesostepních stanovištích mimo jiné nalezeni pavouci listovník stepní (Thanatus atratus), slíďák Schmidtův (Alopecosa schmidti), skálovka suchomilná (Gnaphosa opaca), Tapinocyba biscissa a Xysticus acerbus.

Přístup 
Chráněné území se nachází mezi vodní nádrží Nechranice a areálem elektrárny Tušimice II. Od elektrárny vede silnice k chatové osadě Tušimice, ze které je rezervace přístupná (chaty v severní části osady sousedí s její hranicí).

Odkazy

Reference

Související články 
 Seznam chráněných území v okrese Chomutov
 Seznam památných stromů v okrese Chomutov

Externí odkazy 
 

Přírodní rezervace v okrese Chomutov
Chráněná území v Mostecké pánvi
Chráněná území v Česku vyhlášená roku 2012
Evropsky významné lokality v Ústeckém kraji
Lesy v Mostecké pánvi
Lesy v okrese Chomutov
Březno (okres Chomutov)
Příroda v Kadani