Josef Škalda
Josef Škalda (, Malé Petrovice u Třebechovic – , Berlín – Plötzensee) byl francouzský legionář a osobnost protinacistického odboje za protektorátu.

Josef Škalda byl v první světové válce vojákem francouzské cizinecké legie a poté příslušníkem Československých legií ve Francii (příslušník československé roty "Nazdar"). Během druhé světové války působil v protinacistickém domácím nekomunistickém odboji. Stál v čele odbojové organizace Družstvo v prvním sledu, byl v těsném kontaktu s vedoucími členy (první garnitury) předních protektorátních rezistenčních organizací. V odboji působil především jako zakladatel a jeden z prvních vydavatelů ilegálního časopisu V boj. Kolem roku 1939 bydlel na Královských Vinohradech v Budečské ulici 1026/14 .  Zde také vznikla první čísla této ilegální tiskoviny. Za tuto svoji protiříšskou činnost byl odsouzen k trestu smrti a popraven v Berlíně-Plötzensee.

Stručný životopis do roku 1921 
Josef Škalda se původně vyučil krejčím. Před vypuknutím první světové války odešel do Francie, kde vstoupil dobrovolně 29. července 1914 do francouzské cizinecké legie. Téměř po celou dobu trvání první světové války sloužil v severní Africe. Tady se (mimo jiná místa) zúčastnil bojů v Alžírsku a Maroku. Po vzniku Československé legie ve Francii byl (26. května 1918) převelen do jejího 21. střeleckého pluku. Po pádu monarchie a vzniku Československa (po 28. říjnu 1918) bojoval proti Polákům na Těšínsku (v rámci tzv. Československo-polského sporu o Těšínsko ) a proti Maďarům na Slovensku (v rámci tzv. Maďarsko-československé války ). Tato etapa životní pouti Josefa Škaldy v roli vojáka skončila v roce 1921 demobilizací a od tohoto roku pak sloužil u policie. Zde pracoval jako civilním strážník (policejní agent) tj. byl příslušníkem sboru neuniformované stráže bezpečnosti. Kolem roku 1939 se o něm hovoří jako o penzionovaném policejním úředníkovi a předsedovi vinohradské pobočky "Svazu československých záložníků a bývalých vojáků". (Tento svaz byl složen vesměs z bývalých legionářů.)

Vojenská kariéra Josefa Škaldy

Vyznamenání z legií a první světové války 
Za aktivity ve francouzské cizinecké legii byl vyznamenán:
 „Médaille Coloniale (Maroc)“ ("Koloniální medaile (Maroko)")
 „Mutaj el Hafid“ (medaile "Mutaj el Hafid")
 „Médaille Commémorative Coloniale 1914–1918“ ("Koloniální Pamětní medaile 1914-1918")
Po skončení první světové války obdržel vyznamenání:
  Croix de guerre 
  Československý válečný kříž 1914–1918
  Československá revoluční medaile.

Josef Škalda v letech 1939 až 1942 
Díky odbojářské aktivitě Josefa Škaldy a lidí soustředěných kolem něj (Josef Sejkora, Josef Krupička, Karel Lukeš, Jaroslav Straširipka a další) vznikla odbojová skupina Družstvo v prvním sledu, jejíž hlavní náplní bylo vydávání ilegálního časopisu V boj (do listopadu 1939 vyšlo celkem 29 čísel).

Podíl Josefa Škaldy na odbojové činnosti "Družstva" je podrobně zachycen v hesle Družstvo v prvním sledu.

Zatčení 
Když vydavatelé časopisu V boj Josef Škalda a Josef Sejkora v poledne dne 10. listopadu 1939 opustili (s balíky výtisků určených pro kolportéry) zadní trakt Hotelu Zlatá husa (dnes (2015) hotel Ambassador v dolní části Václavského náměstí – Václavské náměstí 840/5) byli uprostřed Václavského náměstí zastaveni gestapem. V pasáži Alfa došlo ke srážce. Škalda vytáhl revolver a namířil na gestapáka. Stiskl spoušť, ale rána nevyšla. Než stačil pálit podruhé, srazil mu jiný gestapák ruku a další pomocníci gestapa se Škaldy a Sejkory zmocnili. V pozadí celé akce stálo udání konfidenta gestapa Rudolfa Kotrbatého. Na Škaldově zatčení se podílel i konfident gestapa Jaroslav Nachtmann.

Odsouzení a poprava 
Josef Škalda byl shledán vinným (a označen za "nepřítele Říše" ). Lidovým soudním dvorem byl (12. září 1941) odsouzen k trestu smrti za spáchání velezrady (a "velezrádné štvavé psaní velkého rozsahu" ) a za pokus o vraždu úředníka pražské státní policie. Popraven byl stětím v pátek dne 23. ledna 1942 v 06.05 hodin v Berlíně-Plötzensee.

Pamětní deska 

Pamětní deska na domě na adrese: Praha 2, Budečská 1026/14  nese text:

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura 
 
 

Příslušníci francouzské cizinecké legie
Příslušníci roty Nazdar
Osobnosti maďarsko-československé války
Čeští policisté
Osobnosti Družstva v prvním sledu
Češi odsouzení k trestu smrti
Lidé popravení gilotinou
Nositelé Koloniální medaile
Nositelé Válečného kříže 1914–1918
Nositelé Československého válečného kříže 1914–1918
Držitelé Československé revoluční medaile
Narození 15. srpna
Narození v roce 1894
Narození v Týništi nad Orlicí
Úmrtí 23. ledna
Úmrtí v roce 1942
Úmrtí ve Věznici Plötzensee
Muži