Oltářní křídla z Roudník
Oltářní křídla z Roudník jsou dvě dochovaná oltářní křídla pozdně gotického retáblu, který pravděpodobně vznikl v některé z dobových pražských dílen pro vesnický (utrakvistický) farní kostel sv. Václava v Roudníkách u Chabařovic (okr. Ústí n/Labem). Oltářní křídla vystavená v Husitském muzeu v Táboře mají statut národní kulturní památky. Jedná se o dvě oboustranně malované desky vzniklé před rokem 1486. Křídla byla druhotně seříznuta a opatřena vrstvou barokního mramorování, díky čemuž přečkala rekatolizační období 17. a 18. století, neboť na vnitřní straně pravého křídla je nejstarší vyobrazení Upálení mistra Jana Husa doložitelné v českém gotickém deskovém malířství. Předpokládá se, že na střední desce, která se nedochovala, anonymní malíř zobrazil "Ukřižování Krista" nebo "Poslední večeři Páně", eventuálně v nice umístěnou monstranci s Tělem Páně. Objednavatel oltářního retáblu není znám. Vzhledem ke skutečnosti, že na obou křídelních deskách je vyobrazen sv. Jakub Větší (2 x) a sv. Jakub Menší (1 x), předpokládá se, že objednavatelem byl Jakoubek z Vřesovic, husitský hejtman, kterému Roudníky patřily za husitských válek, nebo jeho syn Jan, který získal Roudníky v roce 1467.

Popis desek z oltáře v Roudníkách 
Každé ze seříznutých křídelních desek má rozměry 162 x 68 cm, po zarámování 179 x 82 cm. Vnitřní strana levého křídla (deska 1 s inv. č. OP 4335) zobrazuje v horní části Stětí sv. Jakuba Většího, zatímco v dolní části je vyobrazeno Upálení sv. Vavřince. Stětí sv. Jakuba přihlížejí dvě diskutující postavy, z nichž osoba v brokátu s pokrývkou hlavy v podobě mitry, je velekněz Abiathar. Postava je odkazem na preláty, kteří Husa odsoudili. V dolní části je zobrazena smrt sv. Vavřince, přičemž postava vpravo je ztotožnitelná s císařem Deciem. Na vnější straně levé desky je Sv. Jakub Větší s poutnickou holí a Sv. jáhen Vavřinec držící knihu a palmovou ratolest. Druhostranné oltářní křídlo (deska 2 s inv. č. 4336) má na vnitřní straně v horní části Umučení sv. Šebestiána, v dolní polovině Upálení mistra Jana Husa. Na vnější straně je vyobrazen Sv. Jakub Menší, v dolní části Sv. jáhen Štěpán. Zatímco umučení sv. Šebestiána přihlíží císař Dioklecián (postava vlevo s korunou na hlavě), části "Upálení" dominuje postava muže s knížecí čepicí. Představuje rýnského falckraběte Ludvíka z Wittelsbachu, kterému císař Zikmund předal Husa k popravě. Na oltářních deskách je tak mistr Jan Hus přiřazen k prvomučedníkům křesťanské církve - sv. Jakubovi, sv. Šebestiánovi a sv. Vavřincovi. To, že na levé desce dole je vyobrazeno "upečení" sv. Vavřince, zatímco na pravém křídle tomu odpovídá "Upálení mistra Jana Husa", není náhodné. Jedná se o paralelu mezi oběma způsoby umučení těchto světců.

Datace desek 
Desková křídla oltářního retáblu nejsou datována ani signována. Na dobu jejich vzniku lze usuzovat buď zařazením rukopisu malíře do dobového kontextu nebo z životopisných dat možného objednavatele tohoto oltáře. Jaroslav Pešina uvádí, že autor desek byl ve styku s Mistrem svatojiřského oltáře, jehož tvorba se na počátku druhé poloviny 15. století nově přihlásila k české pozdně gotické deskové malbě. Milena Bartlová malíře považuje za příslušníka pražského dílenského prostředí se znalostí norimberských předloh (Hans Pleydenwurff) a bruselských vzorů (Dirck Bouts). Jan Royt uvádí, že Malíř desek z Roudníků byl obeznámen s malbou vratislavského Mistra oltáře sv. Barbory, který mohl být prostředníkem zmíněných západoevropských vlivů. Tyto konotace dovolují datovat vznik retáblu do 70. až 80. let 15. století. V případě, že objednavatelem oltáře byl husitský hejtman Jakoubek z Vřesovic, který zemřel v roce 1467, datace vzniku retáblu může být posunuta do 60. let 15. století. Přitom kostel sv. Václava v Roudníkách, pro který byl oltář určen, je zmiňován jako farní již v roce 1352 a goticky byl přestavěn v roce 1486, ještě za života Jakoubkova syna Jana z Vřesovic, který umírá v roce 1488.

Osudy desek 
Od roku 1607 byla desky z křídel využity jako dveře, uzavírající vstup do prostoru za oltářem, zatímco střední deska byla prodána ke spálení. Pravděpodobně při změně účelu desek došlo k jejich ořezu, především ve svislém směru. V roce 1966, při restaurování mobiliáře vesnického kostela sv. Václava v Roudníkách, studenti AVU objevili zmíněné dveřní desky, které pod barokní přemalbou skrývaly kvalitní středověkou malbu předběžně datovanou do 70. let 15. století. Původní restaurování malovaných desek provedli Bohuslav a Ludmila Slánských v roce 1975. Poslední konzervační a restaurátorské práce na obou deskách provedli akademičtí malíři Naděžda Mašková a Miroslav Křížek v roce 2013/14. Oltářní křídla byla vykoupena od insolvenčního správce majetku farnosti Trmice v litoměřické diecézi za částku 12 milionů Kč uhrazenou z prostředků Ministerstva kultury České republiky. Dnes patří k nejvýznamnějším uměleckým artefaktům Husitského muzea v Táboře.

Umělecko-historický význam desek 
Šťastný nález oltářních křídel z Roudníků se stal jedním z nemnoha dokladů vývoje utrakvistické malby v Čechách po období stagnace témat i malířské techniky v době poděbradské. Byl to odklon v Praze působícího "Mistra svatojiřského oltáře" od konzervativního domácího prostředí a jeho ovlivnění norimberskou malbou z poloviny 15. století, který zapůsobil na anonymního Mistra oltářních desek z Roudníků pocházejícího pravděpodobně rovněž z pražského dílenského prostředí.

Význam oltářních křídel z Roudníků spočívá v jejich ikonografii. Vyobrazení mistra Jana Husa jako svatého mučedníka je zachycením jeho nejstarší podoby, jak ji známe z několika dochovaných fragmentů deskových oltářů z doby kolem poloviny 15. století. Tato monumentální malba nám představuje mistra Jana Husa jako člověka menší postavy s kulatou tváří, bezvousého, oblečeného do bílé liturgické košile. Jeho vyobrazení s dalšími církevními světci ho přiřazuje k prvomučedníkům zakládajícím legitimitu rané církve. Potřeba utrakvistů prezentovat vlastního světce na úrovni tradičních světců byla jedním z důvodů jejich nevyhroceného vztahu k obrazům s náboženskou tematikou. Naopak utrakvistická malba sloužila jako prostředek s šíření reformních myšlenek, k uctívání nových mučedníků, ale měla i didaktickou funkci pro laiky neznalé písma

Vystavení desek z oltáře v Roudníkách 
Oltářní křídla z Roudníků byla vystavena v Tereziánském křídle Starého královského paláce na Pražském hradě v rámci výstavy "Mistr Jan Hus 1415-2005" (30. 6. - 25. 9. 2005). Znovu byly obě desky vystaveny v Císařské konírně na Pražském hradě v době výstavy "Umění české reformace", která se konala od 16. prosince 2009 do 4. dubna 2010. Jako novou akvizici vystavovalo oltářní křídla Husitské muzeum v Táboře v únoru 2009, které je dostalo do odborné péče koncem roku 2012. Naposledy obě oltářní desky obohatily výstavu "Praha Husova a husitská 1415 - 2015", která se konala v Clam-Gallasově paláci v Praze od 25. září 2015 do 24. ledna 2016.

Odkazy

Reference

Literatura 
 Homolka J. et al. Pozdně gotické umění v Čechách (1471-1526). Vydal Odeon, Praha, 1968.
 Beránek J. et al. Trans Montes, Podoby středověkého umění v severozápadních Čechách (Mudra A. a Ottová M,. eds.). Vydala Filozofická fakulta UK v Praze, 2014.

Externí odkazy 
 
 http://www.jan-hus.cz/?q=cs/exponaty/oltarni-kridla-z-roudnik.html
 http://www.chabarovice.cz/pruvodce-mestem 
 https://archive.today/20160505190108/http://www.novinky.cz/cestovani/tipy-na-vylety/256659-husitsk%C3%A9-muzeum-v-tabo%C5%99e-ziskalo-unikatni-oltarni-kridla-z-roudnik.html

České gotické malířství
Gotické obrazy
Vzniklo v 15. století
Národní kulturní památky v okrese Tábor
Movité národní kulturní památky České republiky