Batávské povstání
Batávské povstání je konflikt, ke kterému došlo roku 69, poté, co se proti římské nadvládě vzbouřil spojenecký kmen Batavů, žijící na území dnešního Nizozemska. Batavy podpořily i další germánské kmeny, ale Římanům se podařilo roku 70 vzpouru potlačit.

Pozadí 
Batavové byli od počátku 1. století římskými spojenci. Sice nemuseli platit daně, ale zavázali se posílat své muže do bojů Římské říše. Po smrti císaře Galby Římská říše procházela krizí, když o vládu usilovali Otho, Vitellius a Vespasianus. Vitelliovi se podařilo obsadit Řím a požadoval, aby součástí armády, která měla bojovat proti Vespasianovi měli být i Batavové. Ti však boj v daleké cizině odmítli a vzbouřili se.

Průběh 
Do čela Batavů se postavil Julius Civilis, velitel pomocných batavských oddílů v římských legiích. Příčinou povstání měl být podle Tacita i fakt, že Římané začali Batavy považovat spíše za otroky než spojence. K Batavům se přidaly kmeny Frísů, Kaninefátů a také germánské kmeny pocházející z východního břehu Rýna. Povstalci ničili římské pevnosti a sídla na Rýnu. Civilis nejprvé předstíral, že je Vespasiánovým stoupencem a bojuje proti Vitelliovi. Po jeho porážce dal jasně najevo úmysl vytvořit nezávislý germánský stát. Vespasianus proti němu poslal deset legií, v jejichž čele stál Quintus Petilius Cerialis. Ten začal revoltu tvrdě potlačovat, zároveň ale poraženým vždy nabídl výhodný mír. Povstalce se mu tak podařilo rozdělit a donutit k jednání i Julia Civila. Informace o průběhu jednání ani o dalších osudech germánského vůdce se nedochovaly. Je známo, že vzpoura roku 70 skončila a Batavové se opět podřídili Římu, který měl celou oblast následující dvě století pod kontrolou.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

Války starověkého Říma
Povstání
Rok čtyř císařů
Dějiny Nizozemska
Dějiny Belgie
Bitvy starověku
Bitvy starověkého Říma
Bitvy Germánů
Události 1. století
69
70