Coburg
Coburg, česky též Koburk, je městský okres v bavorských Horních Francích a sídlo zemského okresu Coburg. Město je administrativně členěno do dvanácti městských částí.

Dějiny města 

Sídlo je poprvé písemně zmíněno roku 1086, kdy je polská královna Richeza darovala arcibiskupovi Annovi z Kolína nad Rýnem. Císař Ludvík Bavor roku 1331 udělil dosavadní tržní vsi městské právo a soudní právo. Roku 1430 se ve znaku města objevila hlava Maura, je to patron hlavního městského chrámu a města svatý Mauritius. Roku 1532 začaly čarodějnické procesy. Od přelomu 16. a 17. století do roku 1918 bylo rezidenčním městem vévodů sasko-kobursko-gothajských, první kníže Jan Kazimír Sasko-Coburský (1564-1633) se zasloužil o renesanční výstavbu města, stavbu prvního gymnasia, razil vlastní mince, ale proslul také neblaze zintenzivněním procesů s čarodějnicemi, kterých se uskutečnilo nejméně 228.

Od poloviny 19. do konce 20. století zde sídlila vojenská posádka. Od roku 1929 do února 1945 vládli městu Národní socialisté. Při leteckém náletu v únoru 1945 bylo zbořeno 96 % městské zástavby.

Od roku 1971 je Coburg sídlem vysoké školy technické. Při slučování obcí v roce 1934 a poté v letech 1972 až 1977 se území města rozšířilo na čtyřnásobek původní rozlohy. Od roku 2005 je Koburk nositelem titulu Evropské město.

Památky 

 Koburská pevnost nad městem, jeden z největších hradních komplexů Německa; založena roku 1225 jako strážní hrad na hranicích mezi Horními Frankami a Duryňskem; za Třicetileté války roku 1635 byl obehnán trojí hradbou s kasematami a proměněn v pevnost. V současnosti je sídlem uměleckých sbírek (Kunstsammlungen).
 Zámek Ehrenburg – (1830-1837) novogotická stavba, druhá rezidence vévodů coburských, zbudoval je vévoda Arnošt, projektoval architekt Karl Fridrich Schinkel; nyní v něm sídlí Zemská knihovna a Zemské muzeum
 Kostel sv. Mořice - goticko-renesanční bazilika, založená roku 1320 a přestavěná do roku 1586; hlavní městský chrám
 Kostelík sv. Mikuláše - gotická stavba, přestavěná ze židovské synagogy
 Kostel sv. Kříže (Heiligenkreuzkirche) – pozdně gotická halová stavba
 Radnice - renesanční budova rekonstruovaná po roce 1945
 Městský dům - renesanční budova rekonstruovaná po roce 1945
 Pomník prince Alberta - manžela britské královny Viktorie
 Dům mincmistra - hrázděná renesanční stavba
 Gymnasium Casimirianum - renesanční stavba z roku 1605, se sochou zakladatele Jana Kazimíra ve výklenku nároží
 Zemské divadlo - klasicistní budova založená roku 1840
 Palais Edinburg
 Lichtensteinská věž - novogotický zámeček s věží
 Židovský most (Judenbrücke)– kamenný most z roku 1783, jeden z 22 mostů přes řeku Itz

Politika 
Již roku 1929 zde volby vyhráli Národní socialisté, město se pak honosilo titulem První německé město NSDAP a roku 1932 jmenovalo Adolfa Hitlera svým čestným občanem.

Starostové a vrchní starostové 
 1846–1865: Leopold Oberländer
 1865–1896: Rudolf Muther
 1897–1924: Gustav Hirschfeld
 1924–1931: Erich Unverfähr, bezpartijní
 1931–1934: Franz Schwede, NSDAP
 1934–1937: Otto Schmidt, NSDAP
 1937–1938: Wilhelm Rehlein, NSDAP
 1938–1945: August Greim, NSDAP
 1945, komisařsky: Alfred Sauerteig
 1945, komisařsky: Eugen Bornhauser
 1945–1948: Ludwig Meyer, SPD
 1948–1970: Walter Langer, FDP
 1970–1978: Wolfgang Stammberger, SPD
 1978–1990: Karl-Heinz Höhn, bezpartijní (podporován CSU)
 1990–2014: Norbert Kastner, SPD
 od 1. května 2014: Norbert Tessmer, SPD

Slavní rodáci 
 Cornelius Pleier (* 1595 Coburg, † 1646/1649 Praha), lékař a učenec bojující proti čarodějnickým procesům, profesor medicíny na univerzitě v Praze
 Arnošt Popp (1819–1883) – sochař, naturalizovaný v Praze
 Wilhelm Popp (1828–1903) – flétnista a hudební skladatel, autor asi 600 skladeb
 Alexandr Mensdorff-Pouilly (1813–1871) – rakouský politik
 Albert (1819-1861) - britský princ a manžel královny Viktorie

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 https://www.coburg.de/startseite/950Jahre/Spaziergang-durch-Coburg/Coburg-und-seine-Denkmaeler.aspx
 https://www.schloesser.bayern.de/deutsch/schloss/objekte/co_veste.htm

 
Města v Bavorsku
Zaniklé státy Německa