Adrian Schindler
Adrian Schindler OFM (- 1703), též Hadrian Schindler byl františkán německého jazyka působící v Čechách a ve Slezsku. Do řádu vstoupil někdy před rokem 1654. Působil jako německý kazatel v Plzni, na této pozici byl potvrzen provinční kapitulou roku 1657. Přinejmenším v 60. a pak v 80. a 90. letech pobýval v klášteře ve slezském Hlohově, kde byl literárně činný a zpracoval alespoň dva ze svých níže uvedených tiskem vydaných titulů. Podle františkánské historiografie patřil k „nejúspějšnějším bojovníkům církve“ proti protestantismu v Čechách 17. století. Zemřel 30. října 1703 v slezském Hlohově.

Dílo 
Těžiště Schindlerova literárního díla spočívá v asketické literatuře na podporu duchovního života a vzešly ze zapojení řeholníka do náboženských bratrstev:
 Geistliches Rosen-Gärtlein. Dyhernfurth nad Odrou (dnes polský Brzeg Dolny) : Jan Theophil Kopidlanský, 1669.
 Academia mortis, exhibens mortalibus pro totius anni diebus lectiones sacras - kniha rozjímání o smrti pro každý den v roce. Vznikla dle předmluvy ve spojitosti s bratrstvem pro podporu zemřelých fungujícím při františkánském kostele v Hlohově, dedikována bylo v první řadě rektorovi a protektorovi bratrstva Kryštofu Václavu z Nostic, tehdy hejtmanu hlohovského knížectví. Lze předpokládat, že Schindler dílo tvořil přímo v Hlohově ve spojitosti s bratrstvem a dokončil jej v roce 1685 nebo počátkem roku 1686. Tato meditativní příručka patřila do oblasti literatury „ars moriendi“, která byla velmi populární v barokní zbožnosti. Také Schindlerova rozjímání, které vybral ze starších autorů, jako byl francouzský františkánský kazatel Philippe Bosquier (1561/62–1636), si evidentně záhy získala nemalou oblibu i přesto, že dílo vycházelo jen latinsky, německé či české verze se dosud nepodařilo zjistit. První vydání vyšlo v Hlohovu nepříliš vzdáleném městě Wschowa (orig. Fraustadii) v tiskařské dílně Johanna Christopha Wilda roku 1688. Pro zřejmý zájem u knihkupců však záhy následovala další vydání v Německu a Slezsku – v Nise dílo vytiskl městská tiskař Christophor Lertz na náklady brněnského knihkupce Jana Štěpána Huebera roku 1689 a v Kolíně nad Rýnem Wilhelm a Franz Metternichové v roce 1691 a pak ještě jednou již jen Franz Metternich roku 1698.
 Latinská verze „akademie smrti“ se zřejmě ukázala nesrozumitelná pro lidi bez hlubšího vzdělání, a tak byla vytištěna i německá verze Geistliches Blumen- Gärtlein, Lust und Erquickung der Seelen, Verdeutschter Academiae Mortis, jíž dal knižní podobu opět Johann Christoph Wild ve městě Wschowa roku 1691, tedy tři léta po latinské verzi.
 Miraculum hispanicum S. Antonius Paduanus transplantatum in hortum alterum ..., někdy uváděné dle pokračování názvu jako Exercitium pium Antonianum. Knížku o Antonínu z Padovy doplněnou o rozjímání a modlitby k tomuto světci napsal bratr Adrian během svého pobytu v Hlohově a vytiskl ji zase Johann Christoph Wild v tentokrát již městě Schlichttingsheim (dnes Szlichtyngowa v Polsku) v roce 1694.
 Refectio sacra seu Exercitia religiosa militiae Seraphicae FF. Minorum de Obser. Reforma Poprvé údajně vydána v Poznani, aktualizovanou podobu pak v Olomouci vytiskl Vít Jindřich Ettel roku 1665. Dochování ve fondech klášterů různých řádů naznačuje, že si kapesní knížečka rozjímání pro řeholníky našla oblibu i mimo františkánský řád, jemuž byla určena.

Odkazy

Poznámky

Reference

Externí odkazy 
 

Františkáni
Františkáni v českých zemích
Františkánští autoři
Narození v 17. století
Úmrtí 30. října
Úmrtí v roce 1703
Muži