Uškaloj
Uškaloj  (, ) je středisková obec v Argunské soutěsce v okrese Itum-Kali na jihu Čečenské autonomní republiky Ruské federace.

Geografie 
Uškaloj leží na pravém břehu řeky Argun severovýchodně od správního centra okresu Itum-Kali. O něco výše proti proudu poblíž Uškaloj se do Argunu vlévají dvě místní říčky - Mulkan-Eka ze západu a Dzums-Erk z jihovýchodu. Nejbližšími sídly v okolí jsou Gučum-Kale na severu, Bugaroj na jihovýchodě, Konžuchoj na jihozápadě a na severozápadě obec Guchoj. K 1. 1. 2013 bylo v obci Uškaloj evidováno 372 obyvatel. K 1. 1. 2016 vzrostl počet obyvatel na 406.

Původ názvu 
Původ názvu obce Uškaloj bývá vysvětlován jako složenina dvou různojazyčných výrazů - turkického "uš", což znamená "tři", a vajnachského "kchelli" ("vesnice"). Podle tohoto výkladu tedy "Uškaloj" znamená "Tři vesnice".

Historie 
Starobylý původ památek, nacházejících se na území obce, dokazuje, že zde existovalo rozvinuté společenství pravděpodobně již v 11. století. Uškaloj býval sídlem tejpu rodu Činchoj (čečensky Ч1инхой, Ч1иннахой).

V roce 1944, kdy bylo na základě rozhodnutí nejvyšších stranických a státních orgánů Sovětského svazu veškeré čečenské obyvatelstvo násilně vysídleno do střední Asie, byl deportacemi postižen i Uškaloj. První z navrátilců se v Uškaloji opětovně usadili až po rehabilitaci čečenského národa v roce 1956.

Vzhledem ke své strategické poloze v Argunské soutěsce byl Uškaloj výrazně poznamenán již boji v průběhu Kavkazské války a celé území obce silně utrpělo i během tzv. čečenských válek na přelomu 20. a 21. století. V září roku 2002 se v Uškaloji odehrál střet čečenských bojovníků s vládními vojsky, během něhož zde padlo 6 příslušníků ruských vojenských sil.

Do roku 2008 byl Uškaloj součástí okresu Urus-Martan. K novému vymezení obvodu střediskové obce a jejímu začlenění do okresu Itum-Kali došlo na základě přijetí zákona č. 46-рз ze dne 14. 7. 2008 (v doplněném znění ze dne 28. 6. 2010).

Památky 
Na území obce se nacházejí ruiny četných architektonických památek. Jedná se o pozůstatky středověkých obytných a strážních věží, opevnění, pohřebiště a zbytky starobylého kamenného mostu, postaveného bez použití malty. Po roce 2000 byly na území obce v lokalitách Zumsoj a Uš-kchelli archeology objeveny starobylé hrobky, pocházející z 13. - 15. století. V Uškaloji je též mešita, ta však byla postavena až v 70. letech 20. století.

Uškalojské věže 
V lokalitě Pchoču (Пхьоччу) na dně Argunské soutěsky se v jednom z jejích nejužších míst nacházejí dvě středověké, zhruba 11 metrů vysoké strážní věže, kterým se přezdívá "Dvojčata". Ve své původní podobě pocházely z 11. - 12. století. Věže byly vybudovány ve výklenku pod převisem skalní stěny hory Selin-Lam. Jedna z věží byla poškozena již v 19. století a zcela zničena při vysídlení čečenského obyvatelstva v roce 1944, druhá byla silně poškozena při bojových operacích během Druhé čečenské války v roce 2001. Obě věže byly rekonstruovány v roce 2011 na základě rozhodnutí správy itum-kalinského okresu a Ministerstva kultury Čečenské republiky. Existuje však domněnka, že levá věž ve skutečnosti v této podobě neexistovala, nýbrž že se v tomto místě nacházel pouze jednopatrový objekt, který sloužil jako ubytovací a odpočinkové zázemí pro vojáky. kteří strážili soutěsku a vybírali u mostu přes Argun mýto.

Život v obci 
V Uškaloji v roce 2014 žilo jen 40 rodin, jejichž příslušníci se zabývali zemědělstvím a včelařstvím. Chyběla základní občanská vybavenost včetně obchodu, pro nákupy dojížděli obyvatelé Uškaloje každou sobotu do Itum-Kali. Během zimy 2014/2015 se v oblasti Uškaloje zvýšilo nebezpečí napadání skotu, ovcí i místních obyvatel vlčími smečkami. Odhadovalo se, že v této oblasti lovilo na 1000 vlků, kteří se kvůli zimě a hladu začali stahovat do obydlených oblastí. V únoru 2015 bylo z popudu vlády Čečenska do oblasti Uškaloje vysláno více než sto lovců, kteří měli za úkol provést odstřel přemnožené vlčí populace.

Odkazy

Reference

Související články 
 Severní Kavkaz
 Vajnachské jazyky

Externí odkazy 
 

Sídla v Čečensku
Itum-Kali (okres)
Deportace v SSSR
Argunská soutěska
Argunská památková a přírodní rezervace