Singulární řešení
Singulární řešení ys(x) obyčejné diferenciální rovnice je řešení, které je singularitou, nebo takové, u jehož počáteční úlohy (některými autory nazývané Cauchyho problém) je v některém bodě řešení porušena jednoznačnost. Řešení může být singulární na množině tvořené jediným bodem i celou reálnou osou. Řešení, u kterých dochází k porušení jednoznačnosti, nemusí být singulární funkce.

V některých případech se termín singulární řešení používá pouze pro taková řešení, u nichž je porušena jednoznačnost počáteční úlohy v každém bodě křivky. Singulární řešení v tomto silnějším smyslu je často dáno tečnou ke každému řešení z rodiny řešení. Tečnou míníme bod x, ve kterém ys(x) = yc(x) a y's(x) = y'c(x), kde yc je řešení z rodiny řešení parametrizovaných parametrem c. To znamená, že singulární řešení je obalovou křivkou rodiny řešení.

Diferenciální rovnice má obvykle singulární řešení tehdy, když se v ní vyskytuje dělení výrazem, který může nabývat nulové hodnoty. Proto při řešení diferenciální rovnice, v níž se vyskytuje dělení nějakým výrazem, musíme zkontrolovat, co se stane, když se tento výraz rovná nule, a zda to nevede k singulárnímu řešení. Pro vyloučení existence singulárního řešení lze použít Picardovu–Lindelöfovu větu, která dává postačující podmínky pro existenci jednoznačného řešení. Další věty, jako například Peanova existenční věta, dávají postačující podmínky pro existenci řešení bez záruky jednoznačnosti, což může umožnit existenci singulárního řešení.

Divergentní řešení 
Uvažujme homogenní lineární obyčejnou diferenciální rovnici

kde apostrof znamená derivaci podle x. Obecným řešením této rovnice je

Pro libovolnou hodnotu  je toto řešení hladké s výjimkou bodu , kde řešení diverguje. Navíc pro dané , se jedná o jednoznačné řešení procházející bodem .

Porušení jednoznačnosti 
Uvažujme diferenciální rovnici

Jednoparametrická rodina řešení této rovnice je dána vzorcem

Jiné řešení je dané vztahem

Protože zkoumaná rovnice je prvního řádu, počáteční podmínkou jsou počáteční hodnoty x a y. Při uvažování uvedených dvou množin řešení vidíme, že pro  je porušena jednoznačnost. (Lze ukázat, že jestliže pro  vybereme jednu větev odmocniny, pak existuje lokální řešení, které je jednoznačné díky Picardově–Lindelöfově větě.) To znamená, že výše uvedená řešení jsou vesměs singulární v tom smyslu, že žádné není jednoznačné v okolí jednoho nebo více bodů. (Obvykle říkáme, že v těchto bodech je „porušena jednoznačnost“.) Pro první množinu řešení je jednoznačnost porušena v jednom bodě, , pro druhé řešení pro každou hodnotu . Řešení  je tedy singulárním řešením v silnějším smyslu, že je nejednoznačné pro každou hodnotu x. Nejedná se však o singularitu, protože řešení i všechny jeho derivace jsou spojité.

V tomto příkladě je řešení  obálkou rodiny řešení . Řešení  je tečnou ke každé křivce  v bodě .

Porušení jednoznačnosti lze použít pro konstrukci více řešení. Ta lze nalézt použitím dvou konstant  a definováním řešení , aby bylo  pro , aby bylo  pro , a aby bylo  pro . Přímý výpočet ukazuje, že se jedná o řešení diferenciální rovnice v každém bodě, včetně  a . Pro tato řešení je jednoznačnost porušena na intervalu , a řešení jsou singulární v tom smyslu, že druhá derivace neexistuje v bodech  a .

Další příklad porušení jednoznačnosti 
Předchozí příklad může dávat mylnou představu, že porušení jednoznačnosti má přímou souvislost s . Porušení jednoznačnosti je vidět také v následujícím příkladě Clairautovy rovnice:

Pokud použijeme substituci y' = p, pak

Zderivujeme podle x:

což po jednoduché algebraické úpravě dává

Tato podmínka je splněna pro 2p+x=0 a pro p'=0.

Pokud p'  = 0, znamená to, že y' = p = c = konstanta a obecné řešení této nové rovnice je:

kde c je určeno počáteční hodnotou.

Pokud x + 2p = 0, pak dostaneme, že p = −(1/2)x a substitucí do původní rovnice dostaneme

Nyní zkontrolujeme, kdy jsou tato řešení singulární. Jestliže se dvě řešení navzájem protínají, neboli obě procházejí stejným bodem (x,y), pak v tomto bodě dochází k porušení jednoznačnosti pro obyčejnou diferenciální rovnici prvního řádu. V tomto bodě je tedy porušena jednoznačnost, pokud řešení prvního tvaru protíná druhé řešení.

Podmínka pro průsečík je : ys(x) = yc(x). Abychom nalezli průsečík, řešíme rovnici

což dává .

Můžeme ověřit, že křivky jsou v tomto bodě tečny y's(x) = y'c(x). Počítáme derivace:

Tudíž,

je tečnou ke každému členu jednoparametrické rodiny řešení

této Clairautovy rovnice:

Reference

Literatura

Související články 
 Obálka (matematika)
 Počáteční úloha
 Carathéodoryho existenční věta
 Peanova existenční věta
 Picardova–Lindelöfova věta
 Cauchyho úloha

Obyčejné diferenciální rovnice