Kulturně specifické poruchy
Kulturně specifické poruchy jsou psychiatrická či psychosomatická onemocnění vyskytující se pouze v určité kultuře či společnosti. Často jsou popisovány pod názvem kulturně vázané psychiatrické syndromy.

Označení 
V českém prostředí se nejedná o příliš populární téma a nemá proto jeden ustálený název. Můžeme se setkat s názvy jako kulturně podmíněné nemoci, kulturně vázané psychiatrické syndromy či kulturně podmíněné syndromy. Tyto poruchy bývaly v minulosti nazývány hysterickými symptomy, v současnosti se častěji označují za disociativní poruchy.
V angličtině je toto téma hojně publikované a nejčastěji se můžeme setkat s názvem Culture-bound syndroms.

Vymezení 
Kulturně specifické poruchy jsou v daných kulturách známé a uznávané coby nemoci, ale v jiných kulturách se nevyskytují, lidé z jiných kultur s nimi nejsou obeznámeni a nepovažují je za nemoc.
Mezi kulturně podmíněné nemoci se nepovažují objektivní somatické nemoci či abnormality, způsobené např. vlivem prostředí, genetiky či etnickými rituály.
Tyto nemoci jsou obvykle, alespoň zpočátku, léčeny tradiční lidovou medicínou.
Kulturou jsou ovlivněny i jiné nemoci, jejich výskyt v populaci, projevy i prognóza, a je nutné těmto kulturním odlišnostem přizpůsobit léčbu, ale nejsou považovány za kulturně vázané nemoci. „Každá kultura má specifické pojetí zdraví, nemoci a lékařské péče.“ Toto je jeden z důvodů, proč se v různých zemích liší prevalence značného počtu nemocí, avšak známé nemoci, jejímž výskytem je určitá kultura známá či typická, nejsou kulturně specifické poruchy, stejně jako nemoci, které se naopak v jistých kulturách nevyskytují. Například se za kulturně podmíněné nemoci dají považovat mentální anorexie a mentální bulimie v tom smyslu, že se nedají pochopit mimo svůj specifický kulturní kontext a jsou jím do značné míry ovlivněny, mezi kulturně specifické poruchy, o nichž pojednává tento článek, se ale neřadí.

Medicínské hledisko 
Kulturně specifické nemoci bývají zpochybňován skupinami psychiatrů, antropologů a historiků po celém světě. Podle těchto kritiků jsou kulturně specifické nemoci dnes již zastaralým přežitkem. Řeší se především otázky, do jaké míry mentální nemoci odráží kulturu, ze které vyvstávají.
Rozdíly jsou ve vnímání kulturně specifických poruch mezi antropology a psychiatry. Antropologové mají tendenci zdůrazňovat spíše relativistické a kulturně specifické aspekty syndromů, zatímco psychiatři tíhnou spíše k univerzálnímu a neuropsychologickému vysvětlení.

Podle jiných názorů může ve skutečnosti existovat mnohem více kulturně specifických poruch. Některé syndromy obsažené v kategoriích DSM-IV, jako například chronický únavový syndrom nebo disociativní porucha identity, nejsou totiž v mnoha zemích známy. Jelikož však DSM-IV byl vytvořen americkou společností, kde jsou tyto syndromy obecně známy, jsou zařazeny v běžných kategoriích a do kulturně podmíněných syndromů nespadají.

Klasifikace 
Jednotlivé kulturně specifické poruchy popisuje pod pojmem kulturně vázané syndromy (culture-bound syndrome) především DSM-IV, kde mají svou vlastní kapitolu mezi přílohami. Jsou zde charakterizovány jako opakující se, lokálně specifické vzorce aberantního chování a zkušenosti, které nemusí být přímo spojeny s konkrétní DSM-IV diagnostickou kategorií. Mnohé z těchto vzorců jsou místními považovány za nemoci nebo za utrpení a většina má místní jméno. Přestože běžná onemocnění můžeme zařadit do některé z kategorií DSM-IV, konkrétní symptomy, průběh a reakce okolí jsou velmi často ovlivněny místními kulturními faktory. V porovnání s tímto jsou kulturně vázané syndromy obecně vymezeny pro určitou společnost nebo kulturní oblast.

Zřídka najdeme pouze jednu diagnózu v DSM ekvivalentní ke kulturně vázanému syndromu. Aberantní chování, které může být diagnostikujícím zařazeno do několika DSM kategorií, mohou místní lidé zahrnout do jedné a projevy, které zahrneme dle DSM do jedné kategorie, může místní lékař roztřídit. Navíc některé podmínky a poruchy již jsou koncipovány jako kulturně vázané syndromy specifické pro industrializovanou společnost (např. mentální anorexie, disociativní porucha identity), jelikož se v jiných společnostech vyskytují zřídka. Také bychom neměli zapomínat na subkultury menšin v industrializovaných společnostech, mezi kterými se mohou vyskytovat kulturně vázané syndromy.

DSM-IV také uvádí seznam některých kulturně vázaných syndromů, se kterými se lze setkat v klinické praxi v Severní Americe a data naznačují, že by měly být zváženy při formulaci diagnózy. Několik z nich je uvedeno níže.

V nejnovější verzi DSM-5 již kulturně vázané syndromy nemají samostatnou kategorii a jsou popsány především jako kulturní koncepty distresu. V MKN-10, která je v Evropě používanější, jsou sice kulturně specifické poruchy zmíněny, avšak detailnější rozpracování chybí a uvažuje se, zdali je zařadit do příští verze.

Seznam podle DSM-IV 
Následující tabulka ukazuje seznam kulturně vázaných syndromů s krátkým popisem vycházejícím z DSM-IV a jejich lokalizací.

Reference 

Abnormální psychologie
Syndromy