Litoměřický kraj
Počátky existence Litoměřického kraje nebo také jen Litoměřicka spadají do druhé poloviny 13. století, kdy Přemysl Otakar II. původní hradské zřízení nahradil krajským zřízením. Raně středověké přemyslovské správní hradiště se nalézalo na Dómském pahorku jihovýchodně od jádra středověkého města, Litoměřický kraj se pak nazýval podle královského města Litoměřice, které bylo jeho správním centrem od nepaměti.

Historie 
Litoměřice náleží mezi nejstarší česká města. Vznik města ale předcházela existence raně středověkého přemyslovského správního hradu a jeho aglomerace. Toto hradiště se nalézalo na Dómském pahorku jihovýchodně od jádra středověkého města. Bylo rozděleno na vlastní hrad a předhradí, jehož část byla kolem roku 1057 vyhrazena pro kapitulu při kostele sv. Štěpána v místě, kde se nyní nachází barokní katedrála sv. Štěpána.

Vznik tohoto královského města spadá mezi roky 1219 a 1228 (nelze zpřesnit). V letech 1257–1421 se ve městě nacházel křižovnický klášter. Královské město si od 13. do 17. století udrželo dominantní postavení mezi městy celé severní poloviny Čech. Důkazem je množství práv a privilegií, jimiž je různí čeští panovníci, včetně Karla IV., obdařili. Nejzávažnější bylo právo skladu a právo mílové, jimiž se mohlo pyšnit opravdu jen málo českých měst. Právo skladu znamenalo, že každý obchodník, který plul po Labi (např. do Pirny či Drážďan), musel své zboží v Litoměřicích vyložit a tři dny na zdejším trhu nabízet. Teprve potom mohl ve své cestě pokračovat. Stávalo se velmi často, že tak jeho cesta v Litoměřicích skončila. V oněch dobách Litoměřice byly jedním z nejdůležitějších říčních přístavů na Labi. Právo mílové měla na severu Čech pouze dvě města, mimo Litoměřic ještě Žatec a Most. V okruhu jedné české míle (velikost české míle kolísala, mívala až 10,5 kilometrů) nesměla být provozována jakákoliv výdělečná činnost (řemeslo, hospoda apod.). Litoměřice byly v Čechách vedle Prahy také jedním ze dvou odvolacích center městských práv, konkrétně práva magdeburského.

Převážně české Litoměřice zažily po porážce stavovského povstání (1620) příliv německého etnika, v menší míře také italského. Přesto byla čeština stále hlavním jazykem, a to až do tereziánských a josefínských reforem (od roku 1739 pronikla němčina do městských knih, od roku 1775 byla němčina vyučovacím jazykem městské školy). V roce 1655 se město stalo centrem nově zřízené litoměřické diecéze. Při solním sčítání v roce 1702 bylo zjištěno v Litoměřickém kraji 119 274 křesťanů a 495 židů, dohromady tedy 119 769 obyvatel nad 10 let.

Kraj vydržel v původním uspořádání až do roku 1849, kdy bylo císařským nařízením č. 268/1849 o nové organizaci soudní, č. 255/1849 o nové organizaci správy a prozatímním zákonem obecním č. 170 ze 17. března 1849 nahrazen správou státní (zeměpanskou). Kraj byl obnoven v pozměněných hranicích roku 1855 a vydržel až do 23. října 1862, kdy bylo krajské zřízení zrušeno. Po zrušení se země členily již jen na okresy, nadále však zůstala zachována krajská organizace u soudů a v Litoměřicích sídlil krajský soud až do roku 1949.

Významní hejtmané 
 29. května 1421–? Hynek z Valdštejna
 kolem roku 1437 Zbyněk z Haznburka
 1574 Václav Popel z Lobkovic
 1578–1579 Jiří Popel z Lobkovic
 1581–1581 Jan mladší Popel z Lobkovic
 1588–1589 Adam Hrzán z Harasova
 1593–1594 Oldřich Felix Popel z Lobkovic
 1596–1597 Adam Havel Popel z Lobkovic
 1596–1597 Adam Hrzán z Harasova
 1598–1599 Adam Havel Popel z Lobkovic
 1600–1601 Adam mladší z Valdštejna
 1602–1603 Oldřich Felix Popel z Lobkovic
 1603–1604 Adam mladší z Valdštejna
 1604–1605 Jan Zbyněk Zajíc z Hazmburka
 1606–1607 Václav Vilém z Roupova
 1607–1608 Jan Zbyněk Zajíc z Hazmburka
 1608–1609 Václav Vilém z Roupova
 1609–1610 Vilém mladší Popel z Lobkovic
 1611–1612 Václav Vilém z Roupova
 1613–1614 Vilém mladší Popel z Lobkovic
 1614–1615 Václav Vilém Popel z Lobkovic
 1623–1629 Zdeněk Lev Libštejnský z Kolovrat
 1633 Zdeněk Lev Libštejnský z Kolovrat
 1634 Jan Zikmund z Thun-Hohensteinu
 1634–1635 Heřman Černín z Chudenic
 1642 František Karel Matyáš ze Šternberka
 1642 Jan Zikmund z Thun-Hohensteinu
 1650 Ferdinand Arnošt Hýzrle z Chodů
 1654–1655 Ferdinand Arnošt Hýzrle z Chodů
 1655 Jan Adam Hrzán z Harasova
 1657–1658 Jan Adam Hrzán z Harasova
 1675–1681 Jan František Krakovský z Kolovrat
 1681–1713 Jan Baltazar Clary ze Spersberbachu
 1723–1729 Václav Antonín Chotek
 1738–1746 Jan Adolf z Kounic
 1797–1799 Prokop Lažanský z Bukové
 1848–1849 Rudolf Konstantin Vratislav z Mitrovic

Sídla v kraji roku 1654 
Místa v kraji Litoměřickém z roku 1654, označená v berní rule tohoto kraje jako města a městečka.

Města

Městečka

Odkazy

Externí odkazy

Reference

Literatura 
 MAREŠ, Petr: Obsazování úřadu krajského hejtmana v předbělohorském období a soupis krajských hejtmanů na základě dochovaných seznamů z let 1563/1564–1616/1617; Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, Praha, 2011 (rigorźní práce), 203 s.; dostupné online
 SEDLÁČKOVÁ, Helena: Krajští hejtmané v Čechách (1623) 1641–1849; Národní archiv, Praha, 2021; 455 s. ISBN 978-80-7469-103-4

Související články 
 Historie krajů v Česku

Kraje v Čechách (do roku 1862)