Nejvyšší stolník
Nejvyšší stolník nebo také nejvyšší truksas, zpočátku jen stolník (německy Truchsess, latinsky dapifer) patřil k dvorským úřadům (dignitates), které původně měly zabezpečovat hospodářství a chod domácnosti i dvora panovníka. Dalšími dvorskými úřady byl komorník (camerarius), správce knížecích stájí – maršálek (marschalcus, agazo), číšník (dapifer) a mečník (ensifer). 

Nejvyššímu stolníkovi byl podřízen podstolník (také zvaný podstolí) neboli podtruchsas (subdapifer).
Rovněž na královnině dvoře figuroval stolník a podstolník.

V Čechách je doložen v polovině 12. století. Ve Svaté říši římské měl hodnost arcistolníka (arcitruchsase, německy Erz-Truchses, latinsky archidapifer) falckrabě rýnský, od roku 1623 vévoda bavorský.

České království 
V českém knížectví se stolník připomíná od poloviny 12. století (1146–1148) za vlády Vladislava II. (panoval v letech 1140–1172, králem od roku 1158). Původně šlo o dozor nad dvorskou kuchyní, zásobami potravin a o přímou (čestnou) obsluhu knížete (krále) u stolu, později šlo o čestnou hodnost dvorského ceremoniálu. U dvorských úřadů se projevovala tendence k dědičnosti. Zajícové z Hazmburka získali dědičný úřad stolníka v roce 1326 od Jana Lucemburského (vládl v letech 1310–1346) a drželi ho až do vymření rodu v roce 1663. Od roku 1723 byl přiznán Colloredům na Opočně, posléze knížatům Colloredo-Mannsfeld. Po Bílé hoře, pakliže král sídlil v Čechách, byly obvykle úřady královského českého dvora vykonávány už jen při korunovacích. V jejím průběhu nejvyšší stolník nesl pozlacený bochník chleba jako připomínku eucharistické oběti. Bochník pak položil na oltář.

Seznam nejvyšších stolníků Českého království 
 1147 Konrád
 1159–1165 Kochan
 1169–1177 Vítek I. z Prčice († 1194)
 kolem 1178 Řivin
 1180 Slavibor
 1183–1185 Letar
 1187–1189 Matouš
 1194 Jurik
 1205–1213 Diviš
 1217 Hrděbor
 1222–1224 Jindřich Vítkovic z Prčice a Nového domu (Hradce)
 1232–1249 (?) Jaroslav
 1232 Oldřich
 1236–1238 Rudolf
 1236–1251 Soběslav
 1250–1260 Ondřej z Říčan
 1260–1272 Diviš
 1276–1278 Hynek z Dubé
 1283 Sezima z Krašova
 1284–1285 Hynek (Haiman) z Dubé
 1289 Albrecht
 1318 Heřman z Miličína
 1350–1368 (31. 12.) Zbyněk Zajíc z Hazmburka († 31. 12. 1368)
 1369–1383 Vilém Zajíc z Hazmburka
 1386 Mikuláš z Hazmburka
 1395–1408 Oldřich Zajíc z Hazmburka
 1410 Mikuláš Zajíc z Hazmburka
 1415–1441 Vilém Zajíc z Hazmburka († 1441)
 1441–1463 Zbyněk Zajíc z Hazmburka († 1463)
 1486 Jan Zajíc z Hazmburka 
 1483–1488 Ladislav z Veitmile
 1522 Martin Lesecký z Lesic
 1522 Václav Strojetický ze Strojetic
 1527–1553 Jan IV. Zajíc z Hazmburka na Budyni
 ...
 ?–1585 Mikuláš IV. Zajíc z Hazmburka (14. září 1524 – 20. března 1585)
 ?–1616 Jan Zbyněk Zajíc z Hazmburka (asi 1570–1616), úřad zastával v roce 1611 v době korunovace Matyáše Habsburského na českého krále, v průvodu přinášel zlatý chléb. Zúčastnil se i korunovace Anny Tyrolské na českou královnu v roce 1616.
 ?–1663 Jaroslav Maximilian (Mikuláš Jiří) Zajíc z Hazmburka (1614–1663)

Colloredové – dědičný nejvyšší zemský stolník Českého království 
 1723–1726 Jeroným IV. z Colloredo-Waldsee (12. 3. 1674 Udine – 2. 2. 1726 Vídeň), dědičný nejvyšší zemský stolník (Obersterbland-Truchsess des Königreiches Böhmen), udělený též jeho bratrovi Rudolfovi (1676–1750)
 na korunovaci Karla VI. v roce 1723 nebyl přítomen, zastupoval ho Štěpán Vilém Kinský (1679–1749)
 1726–1788 Rudolf Josef I. z Colloredo-Waldsee (7. 7. 1706 Praha – 1. 11. 1788 Vídeň)
 úřad zastával při korunovaci Marie Terezie v roce 1743
 1788–1807 František Gundakar I. z Colloreda-Mannsfeldu (28. 5. 1731 Vídeň – 27. 10. 1807 Vídeň)
 úřad zastával při korunovaci Leopolda II. v roce 1791
 1807–1843 Rudolf Josef II. z Colloredo-Mannsfeldu (16. 4. 1772 – 28. 12. 1843 Vídeň), v letech 1835–1843 nejvyšší císařský hofmistr
 při korunovaci Ferdinanda I. Dobrotivého v roce 1836 ho v úřadě nejvyššího truksase zastupoval dědičný komoří nad stříbrem hrabě Salm
 1843–1852 František Gundakar II. z Colloredo-Mannsfeldu (18. 11. 1802 Vídeň – 29. 5. 1852 Gräfenberg)
 1852–1895 Josef František z Colloredo-Mannsfeldu (26. 2. 1813 Vídeň – 22. 4. 1895 Vídeň)
 1895–1918 Josef Jeroným z Colloredo-Mannsfeldu (17. 2. 1866 Praha – 21. 2. 1957 Paříž)

Seznam podstolníků Českého království 
 1194–1209 Erkenbrecht 
 1211 Soběhrd
 1222–1224 Kojata IV. Hrabišic († 1228)
 1232 Oldřich 
 1236–1251 Soběslav
 1257 Ondřej
 1262 Bohuš
 1277 Konrád

Seznam stolníků králové v Českém království 
 1263–1269 Čáslav

Seznam podstolníků králové v Českém království 
 1207 Vojslav
 1269 Otto

Moravské markrabství

Seznam nejvyšších stolníků Moravského markrabství 
 1203 Sulislav
 1210–1211 Štěpán 
 1220–1222 Svojše
 1222 Vilém 
 1225 Sulislav
 1228 Crh
 1228 Ojíř 
 1233 Markvart
 1233–1234 Crh
 1234 Protiven
 1236 Artleb a Protiven 
 1238 Blud
 1238 Milič
 1239–1243 Crha
 1253–1256 Zdeslav II. ze Šternberka († 1265)
 1253 Ratibor
 1256 Bohuslav
 1261–1264 Diviš 
 1268–1272 Vznata z Lomnice
 1287 Thas

Seznam podstolníků Moravského markrabství 
 1203 Svojše
 1222 Peregrin
 1224 Svojše
 1226 Crh
 1232 Crh 
 1233 Beneda
 1233 Artleb
 1234 Svéslav
 1234 Artleb
 1251 Čáslav z Častoslav

Rakouské země

Horní Rakousy 
V roce 1848 zastával úřad rod hrabat z Schönborn-Buchheimu.

Dolní Rakousy 
V roce 1848 zastával úřad rod hrabat z Schönborn-Buchheimu.

Štýrsko 
V roce 1848 zastával dědičný úřad rod hrabat z Hardeggu.

 ?–? (určitě 1811) Jan Ferdinand Hardegg (18. 4 1773 – 2. 5 1818), syn Jana Františka

Korutany 
V roce 1848 zastával dědičný úřad rod hrabat z Herbersteinu.

Kraňsko  
V roce 1848 zastával dědičný úřad rod hrabat z Hohenwarthu.

Tyrolsko 
V roce 1848 zastával úřad rod hrabat z Küniglu.

Gorice a Gradiška 
V roce 1848 zastával úřad rod hrabat z Cobenzlu.

1715–1742 (30. 4.) Jan Kašpar II. Cobenzl (30. 5. 1664 Wippach, dnes Vipava, Slovinsko – 30. 4. 1742 Vídeň)

Salcbursko 
V roce 1848 zastával úřad rod knížat a hrabat z Lambergu.

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura

Související články 
 Dvorský úřad
 Zemský úřad
 Nejvyšší číšník

Dějiny správy v Česku
Zaniklé úřady