Římskokatolická farnost Ostrava-Poruba
Římskokatolická farnost Ostrava-Poruba je farnost římskokatolické církve v děkanátu Ostrava ostravsko-opavské diecéze.

Je pravděpodobné, že kostel stával v Porubě již při lokaci ve 13. století, ale zpráva o údajném náhrobním kameni Adama z Kornic, dokládajícího existenci kostela k roku 1300, je značně pochybná. Doložena není ani další v literatuře uváděná zpráva o faře k roku 1415. Nejstarší spolehlivá zmínka o existenci kostela i farnosti v Porubě je tedy z roku 1491, kdy je v záznamech olomoucké biskupské konzistoře zmiňován nejmenovaný porubský farář.

Z dalšího období chybějí po určitou dobu zprávy; v 16. století zde patrně zvítězila reformace a k roku 1615 je doloženo, že v Porubě působil zřejmě luteránský kněz Jakub Sekulský. Ještě dlouho po třicetileté válce byl farní majetek zabrán a majitelé panství i poddaní se zdráhali platit faráři odvody; v této době byla farnost spravována z okolních farností Velká Polom a Hlučín, k roku 1650 se uvádí vrchností (paní Annou Vaneckou z Jemničky) dosazený kněz, který však byl církví považován jen za administrátora. Souvislá řada porubských farářů začíná až roku 1661 Štěpánem Valentinem Pavlendou. 

Venkovská porubská farnost, od níž se již v první polovině 19. století oddělila industrializovanější území podél Odry, prodělala v 50. letech 20. století zásadní proměnu, kdy se z nevelké vesnice stalo rychle jedno z největších sídlišť v Československu a i farnost se stala počtem obyvatel jednou z největších. Komunistický režim však potlačoval římskokatolickou církev a neumožnil ani racionalizaci duchovní správy, ani zřizování nových bohoslužebných míst. Přesto se v porubské farnosti udržel dosti čilý náboženský život, který po roce 1989 našel výraz i ve skutečnosti, na poměry polistopadové České republiky unikátní, kdy v jediné farnosti byly vystavěny tři nové kostely: svatého Antonína Paduánského ve Vřesině, svatého Cyrila a Metoděje v Pustkovci a svaté Hedviky Slezské v Krásném Poli.

V roce 1859 žilo ve farnosti 2330 římských katolíků (vedle šesti evangelíků a 18 židů).

Obvod farnosti tvořily již v barokní době kromě vesnice Poruba vesnice Třebovice a Vřesina, od 11. prosince 1783 také celý Svinov, jehož větší část (tzv. Velká strana na pravém břehu Porubky) patřila do té doby k farnosti Klimkovice. V Třebovicích vznikla samostatná farnost roku 1905 a roku 1931 se od Poruby oddělila i nová farnost Svinov. Naopak v roce 1948 byl k porubské farnosti připojen Pustkovec a roku 1999 Krásné Pole. S účinkem od 1. ledna 2007 však byla z porubské farnosti vydělena nová farnost Ostrava-Pustkovec, k níž vedle Pustkovce připadlo i Krásné Pole, a v obvodu porubské farnosti zůstaly jen Poruba a Vřesina.

Farnost Poruba patřila v 17. století k děkanátu Opava, od vzniku děkanátu Hlučín roku 1671 pak k němu až do roku 1780, kdy byla přidělena k děkanátu Bílovec. U toho zůstala až do reorganizace církevní správy k 1. lednu 1963, kdy byla přidělena k děkanátu Moravská Ostrava (později Ostrava). Do roku 1996 byla součástí arcidiecéze olomoucké, od uvedeného roku pak nově vytvořené diecéze ostravsko-opavské.

Farním kostelem je kostel svatého Mikuláše v centru původní vsi Poruba, s pozdně gotickými základy, ale v současné podobě je výsledkem podstatné pozdně barokní přestavby v letech 1787–1796. Při kostele byla od roku 1709 zřízena kaple svatého Antonína Paduánského, k níž byly konány poutě. Ty byly zrušeny za Josefa II. a kaple byla přestavěna na sakristii kostela při zmíněné přestavbě, sv. Antonín však zůstal patronem Vřesiny.

Ve Vřesině je filiální kostel svatého Antonína Paduánského, novodobá stavba z let 1997–1998, vysvěcená dne 13. června 1998.

Kromě těchto dvou kostelů se bohoslužby pravidelně konají též ve Fakultní nemocnici v Ostravě-Porubě.

Stávajícím farářem porubské farnosti je od roku 1990 P. Josef Gazda, od roku 2000 zároveň ostravský děkan a od roku 2006 držitel titulu Monsignore.

Porubští faráři 
Duchovní správci porubské farnosti:
 1615 Jakub Sekulsky (luterán)
 1650 Johann Mednianowsky, administrátor
 1661–1681 Štěpán Valentin Pavlenda
 1681–1698 Stanislav František Thomides
 1698–1703 Matěj Ignác Balcar
 1703–1734 Petr Pavel Brožek
 1734–1751 František Kocziga
 1751–1767 Josef Jan Adamec
 1767–1777 Jan Tichý
 1777–1781 Jiří Blažej
 1781–1818 Ignác Lusar
 1818–1848 František Knopp
 1849–1871 Ferdinand Springer
 1872–1900 Augustin Košaný
 1901–? Josef Bystřičan
---
 1969–1972 Alois Gillig
 1973–? Karel Vlček
 –1990 Bárta
 od 1990 Josef Gazda

Reference

Externí odkazy 
 Stránky farnosti
 Dějiny farnosti porubské ve Slezsku od Josefa Bystřičana (1903)

Ostrava-Poruba
Ostrava-Poruba
Náboženství v Ostravě
Poruba