Tunguusisk spriaken
A tunguusisk spriaken (uk wel: mandschu-tunguusisk spriaken) san en spriakfamile faan twaalew spriaken, diar temelk nai mäenööder san. Hat hää son 75.000 spreegern uun Nuurdsjiina, Uastsibiirien an uun a Mongolei.

Ferlicht hiart Tunguusisk mä tu a Altaisk spriaken, det as oober ei seeker.

Iindialang 

 Tunguusisk 12 spriaken (+ 1 †), 75.000 spreegern
 Nuurd-Tungusisk
 Ewenen
 Ewenisk (Lamutisk) (7.500, etnisk 17.000)
 Ewenken
 Ewenkisk-Solonisk (30.000)
 Oroqenisk, Orontschisk (1.200, etnisk 7.000)
 Negidalen
 Negidalisk (200, etnisk 500)
 Süüd-Tunguusisk
 Süüduast (Amur-Skööl)
 Nanaiisk
 Nanaiisk, Goldisk, Hezhenisk (6.000, etnisk 12.000)
 Kili, Kur an Urmi
 Ultschisk, Oltschisk (1.000, etnisk 3.000)
 Orokisk, Uilta (100)
 Udeheisch
 Udeheisk, Udigeisk, Qiakalanisk (100, etnisk 1.000)
 Orotschisk, (100, etnisk 1.600)
 Süüdwaast (Mandschu)
 Mandschuurisk (100, etnisk 10 miljuunen) (mamenspriak faan a sjineesk keisern faan't Mandschu-Dynastii)
 Xibenisk, Sibenisk, Xibo, Sibo, Sibe-Mandschurisk) (30.000, etnisk 170.000)
 Jurchenisk, Juchenisk, Ruzhenisk, Nuchen, Nüzhen †

Ferglik

Luke uk diar 

Altaisk spriaken