Осъм
Осъм (в античността наричана от траките Ноя, а от римляните ) е река в Северна България, област Ловеч – общини Троян, Ловеч и Летница и област Плевен – общини Левски и Никопол, десен приток на река Дунав. Дължината ѝ заедно с река Черни Осъм, която е приета за начало на Осъм, е 314 km, която ѝ отрежда 5-о място сред реките на България. Дължината само на река Осъм е 278 km.

Географска характеристика

Извор, течение, устие 
Река Осъм се образува от сливането на реките Бели Осъм (лява съставяща) и Черни Осъм (дясна съставяща) в северната част на град Троян, на 371 m н.в. Официално за начало на реката е приета река Черни Осъм. До град Ловеч тече в северна посока, а след това до град Левски – в североизточна. Между Троян и село Александрово, в Предбалкана тече в дълбока проломна долина. След Александрово навлиза в Дунавската равнина, като долината ѝ е асиметрична, със стръмни десни и полегати леви склонове. От град Левски генералното направление на Осъм е северозападно, като коритото ѝ е широко и поради малкия наклон меандрира във всички направления. В този си участък коритото ѝ е коригирано с водозащитни диги, като преминава от каменисто – в песъкливо. Влива се отдясно в река Дунав (на 599-и km), на 22 m н.в. между град Никопол на изток и село Черковица на запад.

Водосборен басейн, притоци 
Площта на водосборния басейн на Осъм е 2824,2 km2, което представлява 0,35% от водосборния басейн на Дунав, а границите му са следните:
 на запад – с водосборния басейн на река Вит;
 на изток и североизток – с водосборните басейни на реките Янтра и малкият приток на Дунав – Барата;
 на юг – с водосборния басейн на река Марица.

Водосборната област в Стара планина е залесена главно с широколистни гори. В предпланинския си участък водосборната област на Осъм е добре залесена и затревена. Високостеблените гори отстъпват постепенно мястото си на нискостеблени.

Списък на притоците на река Осъм. След името на реката е отбелязана нейната дължина и площ на водосборния ѝ басейн, а със стрелки → ляв приток ← десен приток:
 → Бели Осъм 28,2 / 240,4
 ← Черни Осъм 36 / 218
 → Команска река 21 / 71
 ← Малката река
 → Суха река 28 / 62
 ← Ормандере
 ← Райка
 → Дрипла 20 / 64
 ← Гостиня (Гостинка)
 → Бара
 → Берница
 → Шаварна (Бара, Пелишатска река) 30 / 140
 ← Ломя 38 / 170

Хидроложки показатели 
 Средногодишен отток при гр. Троян – 9,8 m3/s;
 Средногодишен отток при с. Градище – 12,6 m3/s.

Реката има ясно изразен максимум през месеците март-юни, дължащ се на снеготопенето в Стара планина и дъждовете през този сезон. Минимумът е в периода август-октомври.

Подхранването на Осъм е смесено – дъждовно, снегово и от карстови подземни води. В Стара планина и Предбалкана подхранването е предимно от снежни и дъждовни води, в Дунавската равнина – предимно от дъждовни води, а в Предбалкана и от подземни карстови води.

Селища 

По течението на реката са разположени 13 населени места, в т.ч. 3 града и 10 села:
 Област Ловеч
 Община Троян – град Троян;
 Община Ловеч – Лешница, Казачево, Сливек, град Ловеч, Умаревци, Йоглав, Александрово;
 Община Летница – град Летница;
 Област Плевен
 Община Левски – Козар Белене, Трънчовица;
 Община Никопол – Бацова махала, Санадиново, Муселиево.

Стопанско значение, природни забележителности 
Водите на река Осъм, особено в долното течение, в Дунавската равнина се използват главно за напояване. Тя е основен източник на вода за селищата в поречието и района на град Плевен. Поречието ѝ се използва за производство на електроенергия. Тук са изградени ВЕЦ-вете: „Камен рид“, „Баш бунар“, „Ловеч“ и „Китка“.

По цялото протежение на долината на реката преминават пътища от Държавната пътна мрежа:
 второкласен път № 34 Плевен – Никопол, от село Дебово до град Никопол, на протежение от 14,9 km;
 второкласен път № 35 Плевен – Ловеч – Троян – Кърнаре, от Ловеч до Троян, на протежение от 33,3 km
 третокласен път № 301 Козар Белене – Летница – Ловеч, на протежение от 55,7 km;
 третокласен път № 303 Българене – Левски – Павликени – Дряново, от Българене до Градище на протежение от 15,4 km;
 третокласен път № 304 Българене – Дебово, на протежение от 24,5 km;

По целия ляв бряг на реката преминава трасето на жп линията Левски – Ловеч – Троян.

На десния висок бряг на Осъм в района на село Деветаки се намира живописната Деветашка пещера, а на притока ѝ р. Маарата при с. Крушуна се намира карстовият Крушунски водопад, с височина 15 m.

Етимология 
Тракийското название на река Осъм е било Noya (Ноя), по-късно римляните я преименуват на Anasamus, Asamus (Аесмус), а гърците на Οσμοσ (Осмос). На славянски, старобългарски и турски се е наричала Осма. Името Осъм се е наложило чак в средата на 19 век.

Вижте също 
 Списък на реките в България
 Списък на реките в България по водосборни басейни
 Списък на реките в България по дължина
 Списък на реките в Европа (водосборен басейн на Атлантическия океан)

Топографска карта

Източници 

 
 Реки в България

Външни препратки 
 Река Осъм на BlueLink.net 

Реки в България
Реки в област Ловеч
Реки в област Плевен
Притоци на Дунав