Родопи (община)
Община Родопи се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Пловдив. Тя, заедно с община Добрич-селска, община Марица и община Тунджа, е една от общините, чийто общински център е извън територията им. Административен център на общината е град Пловдив.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в югозападна част на област Пловдив. С площта си от 523,729 km2 заема 4-то място сред 18-те общините на областта, което съставлява 8,74% от територията на областта. Границите на общината са следните:
 на запад – община Кричим, община Перущица, община Стамболийски и община Пазарджик, област Пазарджик;
 на север – община Съединение, община Марица и община Пловдив;
 на изток – община Садово, община Асеновград и община Куклен;
 на юг – община Чепеларе, област Смолян;
 на югозапад – община Девин, област Смолян.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е равнинен в северната, средно планински в средната и високо планински в най-южната част. Територията ѝ се простира в пределите на Горнотракийската низина и крайните северни части на Западните Родопи.

Северните райони на общината попадат в южната част на Пазарджишко-Пловдивското поле на Горнотракийската низина, като тук, в крайната ѝ североизточна точка, при устието на Чепеларска река в Марица се намира най-ниската ѝ точка – 148 m н.в.

В южната част на община Родопи се простират крайните северни разклонения на мощния западнородопски рид Чернатица. В нейните предели попадат части от двете северни разклонения на рида. На запад и югозапад между дълбоките долини на реките Въча на запад и Първенецка (Тъмръшка река) и десният ѝ приток Лилковска река на изток се простира Върховръшкия рид (северно продължение на рида Чернатица). В най-южната му част, на границата с община Девин, югозападно от село Лилково се извисява връх Модър 1991,9 m, най-високата точка на рида и общината.

Между Първенецка река (Тъмръшка река) и десният ѝ приток Лилковска река на запад и границата с община Куклен и община Асеновград на изток в пределите на община Родопи попада западната, най-висока част на Белочерковския рид (североизточно продължение на рида Чернатица). Южно от село Лилково, на границата с община Чепеларе се издига най-високият му връх Свети Илия (1705,4 m).

Води 
На северозапад, на протежение от 13 km и на североизток, на протежение от 8 km през територията на община Родопи протича част от средното течение на река Марица. В нея отдясно се вливат три големи реки: Въча, Първенецка (Тъмръшка река) и Чепеларска. Река Въча протича през общината с последните си 4 km, преминава покрай село Кадиево и северно от него се влива в Марица. Чепеларска река протича по границата с община Садово с най-долното си течение и североизточно от село Ягодово се влива в Марица. Първенецка река (Тъмръшка река, 37 km) протича изцяло (с изключение на най-долното ѝ течение) през общината. Тя води началото си от северозападното подножие на връх Модър и се насочва на север, като протича в дълбока и залесена долина. Южно от хижа „Брановщица“ долината ѝ става каньоновидна със стръмни и на много места отвесни склонове. При село Храбрино излиза от каньона, а при село Първенец и от планината и навлиза в Пазарджишко-Пловдивското поле. Влива се отдясно в река Марица западно от град Пловдив, на територията на община Пловдив. Неин основен приток е Лилковска река (десен).

Населени места 

Общината се състои от 21 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 през 1878 г. – преименувано е с. Демирджи кьой на с. Лилково с губернаторско разрешение;
 Указ № 273/обн. 31.05.1889 г. – преименува с. Дермен дере на с. Фердинандово;
 Указ № 139/обн. 18.03.1890 г. – преименува с. Паша махла на с. Крумово;
 Указ № 216/обн. 30.07.1905 г. – заличава с. Айрене поради изселване;
 през 1912 г. – заличено е с. Тъмръш без административен акт поради изселване;
 Указ № 162/обн. 08.04.1931 г. – възстановява заличеното през 1905 г. поради изселване с. Айрене и го преименува на с. Оризари;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Ахланьово на с. Браниполе;
 – преименува с. Кара агач на с. Брестник;
 – преименува м. Кехайов чифлик на м. Кехайовци;
 – преименува с. Дурмушево на с. Плочник;
 – преименува с. Сотир на с. Свети Спас;
 МЗ № 2709/обн. 31.07.1942 г. – обединява селата Богоридово и Катунско Конаре в едно ново населено място – с. Ягодово;
 МЗ № 6628/обн. 29.06.1946 г. – преименува с. Фердинандово на с. Първенец;
 Указ № 430/обн. 22.11.1960 г. – преименува с. Свети Спас на с. Храбрино;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – уточнява името на с. Брястовица на с. Брестовица;
 – уточнява името на с. Дядово на с. Дедово;
 Указ № 757/обн. 08.05.1971 г. – заличава селата Брезовица (Брезово, Палас кьой) и Плочник поради изселване;
 – заличава м. Кехайовци и я присъединява като квартал на с. Скобелево;
 Указ № 3182/обн. 17.11.1987 г. – отделя всички населени места (с изключение на с. Цалапица) и техните землища разположени северно от река Марица от община Пловдив и създава община Марица с административен център гр. Пловдив.
 – отделя всички населени места и техните землища разположени южно от река Марица (в т.ч и с. Цалапица, северно от реката) от община Пловдив и създава община Родопи с административен център гр. Пловдив;
 Указ № 111/обн. 30.03.1998 г. – отделя гр. Кричим и землището му от община Родопи и създава нова община Кричим с административен център гр. Кричим, включваща населеното място гр. Кричим;
 – отделя гр. Перущица и землището му от община Родопи и създава нова община Перущица с административен център гр. Перущица, включваща населеното място гр. Перущица;
 – отделя гр. Стамболийски и селата Йоаким Груево, Куртово Конаре, Ново село и Триводици и техните землища от община Родопи и създава нова община Стамболийски с административен център гр. Стамболийски;
 Указ № 167/обн. 03.07.2001 г. – отделя селата Гълъбово, Добралък, Куклен, Руен, Цар Калоян и Яврово и техните землища от Община Родопи и създава нова община Куклен с административен център с. Куклен;

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Транспорт 
През територията на общината преминават два участъка от Железопътната мрежа на България с обща дължина 19,1 km.
 в севената част, от запад на изток, участък от 6,9 km до община Пловдив и още 7,9 km след община Пловдив – общо 14,8 km трасето на жп линията София – Пловдив – Свиленград;
 в източната част, от юг на север, началният участък от 4,3 km от трасето на жп линията Пловдив – Асеновград.

През общината преминават частично или изцяло 11 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 111,1 km:
 участък от 8,3 km от автомагистрала Тракия (от km 106,3 до km 114,6;
 два участъка от 6,5 km и 5,8 km от Републикански път I-8 (от km 208,9 до km 215,4 и от km 232,9 до km 238,7);
 участък от 9 km от Републикански път II-86 (от km 7,7 до km 16,7);
 участък от 7,1 km от Републикански път III-375 (от km 25,7 до km 32,8);
 участък от 37,2 km от Републикански път III-862 (от km 0,7 до km 37,9);
 последният участък от 0,7 km от Републикански път III-866 (от km 125,3 до km 126,0);
 началният участък от 7,7 km от Републикански път III-8005 (от km 0 до km 7,7);
 целият участък от 1,9 km от Републикански път III-8601;
 два участъка от 10,3 km и 3,8 km от Републикански път III-8602 (от km 0,9 до km 11,2 и от km 16,1 до km 19,9);
 началният участък от 7 km от Републикански път III-8604 (от km 0 до km 7,0);
 началният участък от 5,8 km от Републикански път III-8606 (от km 0 до km 5,8).

Топографски карти

Източници

Външни препратки