Сурхандаринска област
Сурхандаринска област () е една от 12-те области (вилояти) на Узбекистан. Площ 20 800 km² (10-о място по големина в Узбекистан, 4,64% от нейната площ). Население на 1 януари 2019 г. 2 569 300 души (7-о място по население в Узбекистан, 7,66% от нейното население). Административен център град Термез. Разстояние от Ташкент до Термез 851 km.

Историческа справка 
Селището Термез е основано през 1910 г., а през 1929 г. е признато за град. През 1958 г. за град е обявено селището Денау, а останалите 6 града в областта са признати за такива н периода от 1971 г. до 1976 г. На 6 март 1941 г. Сурхандарински окръг е отделен от Бухарска област и е образувана Сурхандаринска област с административен център град Термез.

Географска характеристика 
Сурхандаринска област се намира в най-южната част на Узбекистан. На север и изток граничи с Таджикистан, на юг – с Афганистан, на запад – с Туркменистан и на северозапад – с Кашкадаринска област. В тези си граници заема площ от 20 800 km² (10-о място по големина в Узбекистан, 4,64% от нейната площ). Дължина от север на юг 200 km, ширина от запад на изток 150 km.

Централната и южната част на областта е заета от обширната равнина на река Сурхандаря (десен приток на Амударя). От север равнината е заградена от южните склонове на мощния Хисарски хребет (част от Хисаро-Алайската планинска система), в който на границата с Таджикистан се издига връх Хазрег Султан 4643 m (), най-високата точка на Сурхандаринска област. От северозапад и запад долината на Сурхандаря е оградена от хребетите Байсунтау (4425 m) и Кугитангтау (3139 m), а от изток – от хребета Бабатаг (2290 m), всичките представляващи югозападни разклонения на Хисаро-Алайската планинска система). На юг по границата с Афганистан се простира широката долина на река Амударя.

Климатът в равнинната част се отличава с топла зима и горещо и продължително лято. Средна януарска температура 2,8 – 3,6 °C, средна юлска температура 28 – 32 °C. Годишната сума на валежите варира от 130 до 360 mm в равнината, до 445 – 625 mm в предпланинските и планински райони. За южните части на областта са характерни суховеите и т.н. югозападен вятър „афганец“. Вегетационният период (минимална денонощта температура 5 °C) продължава от 226 до 266 денонощия. Високите летни температури, продължителния вегетационен период и масовото напояване, способстват за отглеждането на топлолюбиви субтропични култури (тънковлакнест памук, фурми и др.), а също и захарна тръстика.

На юг, по границата с Афганистан преминава участък от горното течение на река Амударя. От север-североизток на юг-югозапад, по цялото протежение на областта протича река Сурхандаря със своите многобройни притоци, стичащи се от околните планини, а в западната част тече река Шерабад (и двете реки са десни притоци на Амударя). Реките имат снежно-ледниково и снежно-дъждовно подхранване. За ефективното използване на водите им за напояване са изградени множество водохранилища: Южносурханско (обем 800 млн.m³), Учкизилско, Дегреско и др.; напоителни канали Шерабадски, Аму-Зангски, Джаркургански и др., а множество по-стари канали са реконструирани – Занг, Хазарбаг, Кумкурган.

В равнинните части почвите са светло- и типично сиви, по долините на реките – ливадни и ливадно-блатни, в предпланинските и планинските райони – типични и тъмносиви, ливадно-кафяви и светлокафяви. Растителната покривка в равнината е представена от ефемери, в планинските райони – ефемерово-тревиста, а по най-високите части – субалпийски пасища. Тук-таме се срещат малки горички и храсти съставени от арча (вид средноазиатска хвойна) и диви плодни дървета, а в хребета Бабатаг – горички от шамфъстък. Покрай река Амударя се срещат малки участъци от широколистни гори. Планините се обитават от планински козел, джейран, дива свиня, рис, вълк, чакал, лисица, кафява мечка, бодлокож и множество видове птици.

Главна икономическа дейност в областта е селското стопанство. Обработваема земя 2 782 000 дка (45% зърнени култури, 45% памук, 10% други).

Население 
На 1 януари 2019 г. населението на Сурхандаринска област област е наброявало 2 569 300 души (7,66% от населението на Узбекистан). Гъстота 123,52 души/km². Градско население 35,63%. Етническият състав: узбеки 82,9%, таджики 12,5%, туркмени 1,3%, руснаци 1,2%, татари 0,4%, казахи 0,1% и др.

Административно-териториално деление 
В административно-териториално отношение Сурхандаринска област се дели на 13 административни района (тумана), 8 града, в т.ч. 1 град с областно подчинение и 7 града с районно подчинение и 112 селища от градски тип.

Източници 

Области в Узбекистан