Езеро
За селото в окръг Сливен вижте село Езеро. 

Езерото е котловинно понижение на сушата, запълнено с вода с характерни брегове и забавен водообмен, създадени под въздействието на ветровите вълнения и езерните течения. Повечето от езерата имат пряка връзка (чрез реки и протоци) с моретата и океаните. Изключение правят само някои крайбрежни езера.

Най-голямото езеро в света е Каспийско море, а най-дълбоко – езерото Байкал в Сибир.

Финландия е известна като Страна на хилядите езера (всъщност те са около 188 хиляди), а щатът Минесота (САЩ) – като Земя на десетте хиляди езера (там те са около 11 хиляди). Беларус има около 10 800 езера. Около 60% от езерата в света са разположени в Канада.

Видове езера

Според начина си на образуване 
Според начина си на образуване езерата се делят на два вида:
 тектонски – образувани са от действието на вътрешните земни сили чрез хлътване на част от земната повърхност. Такива езера са: Байкал, Танганика, Малави, Титикака, Мъртво море и др.
 екзогенни – образувани са от действието на външните земни сили. От своя страна екзогенните езера се делят на:
 Крайбрежни езера – те биват два вида: лагуни – преграден с пясъчна коса морски залив, и лимани – удавено речно устие, преградено с пясъчна коса. В България най-известната лагуна се намира в Поморие, тя е преградена с двойна пясъчна коса, а най-известните лимани са Бургаското езеро и Мандренското езеро.
 Ледникови езера – образувани са през неозоя в епохата на плейстоценското залезяване, когато ледниците от високите планини се спускат надолу и оформят легеноподобни образувания, заградени от трите страни със скали, а от четвъртата ледникът изтича. След стопяването на ледниците тези форми се запълват с вода и се образуват езера. Формата на легеноподобните образувания се нарича циркус, скалите, които стърчат отстрани – карлинги, а мястото, откъдето е изтичал ледникът – ригел. Ледникови езера има в големи планини като Рила, Пирин, Алпи и Хималаи.
 Крайречни езера – образуват се в близост до реките. Когато дадена река изостави част от ръкава си и формира ново речно корито, старият ръкав се превръща в крайречно езеро, наречено „старица“. Това явление се наблюдава най-често при меандриране на реката. Най-известното крайречно езеро в България е Сребърна.
 Свлачищни езера – образуват се при свличане на скален материал. Между свлечения материал и планината се образува негативна земна форма, която се запълва с вода и се образува свлачищно езеро. Тези езера се характеризират с малка дълбочина и впоследствие много от тях се превръщат в блата. В България свалищни езера са Смолянските езера.
 Карстови езера – образувани в карстови терени, такова е езерото Биляковец в област Габрово.
 Изкуствени езера (язовири) – създават се изкуствено от човека чрез изграждане на язовирни стени. Използват се за осигуряване на питейна вода на населението и вода за поливане в селското стопанство.

Според начина си на оттичане 
Според начина си на оттичане езерата се делят на следните видове:
 отточни – езеро, от което води началото си река, вливаща се в море или океан. Такива езера са: Женевско, Ладожко, Онежко езеро и др.
 безотточни – езера, в които се вливат реки, а загубата на вода е от изпарение. Такива езера са: Каспийско море, Аралско море, Мъртво море, езерото Чад и др.
 проточни – езера, в които се вливат реки и от които се изтичат реки.

Съществуват и езера със скрит отток (най-вече подземен) и езера с временен отток (само по време на пълноводие).

Според формата си 
Формата на езерата зависят от формата на котловината, в която са се образували.
 Кръгли езера – такива са образуваните в кратерите на някои изгаснали вулкани и повечето от карстовите езера.
 Продълговати езера – такива са предимно тектонските езера (Байкал, Танганика, Малави, Титикака, Мъртво море и др.) и повечето от долинните езера (Лаго ди Комо, Лаго Маджоре и др.). Към продълговатите езера спадат и крайречните езера-старици, които обикновено са със сърповидна форма.
 Езера с неправилна форма – такива са повечето от езерата в света, в т.ч. и повечето от Изкуствените езера (язовири). Техните брегове са силно разчленени, с множество заливи, полуострови и острови. Това са предимно моренните (глациалните) езера в Канада, Финландия, Мазурските езера в Полша и др.

Големи езера 
 Каспийско море
 Виктория (езеро)
 Големите езера
 Аралско море
 Танганика
 Байкал
 Ладожко езеро
 Балхаш

Вижте също 

 Лимнология
 Лагуна
 География

Източници 

 
Хидролоия
Лимнология
Физикогеографски термини