Разлог
Разло̀г е град в Югозападна България, област Благоевград, административен център на община Разлог. Разположен е в котловината Разлог, чието име получава на 26 март 1925 година. Преди тази дата градът носи името Мехомия.

По данни на ГРАО към 15 юни 2023 г. в града живеят 12 284 души по настоящ адрес и 12 951 души по постоянен адрес.

География 

Разлог е разположен в центъра на Разложката котловина, между три планини – Рила, Пирин и Родопите. На юг е град Банско, на югоизток – Добринище, а на североизток Белица и Якоруда.

Разложката котловина е оградена от южните дялове на Рила и северните склонове на Пирин, а източна граница е р. Места. Тя е висока междупланинска котловина със средна надморска височина над 800 м. В тектонско отношение котловината представлява грабен, отделен от планините с големи разседни зони.

Територията на общината има изключително разнообразен релеф. Обхваща 37577 ха. от които 21542 ха горски фонд и 7035 ха обработваема земя. Селскостопанският фонд е 14 789 ха, а населените места са 629 ха.

Климат 
Разлог се намира в континентално-средиземноморската климатична област. Характерна особеност на климата е значително по-меката и по-богатата на валежи зима в сравнение с европейско-континенталната област. Градът попада в климатичния район на долината на р. Места и зимата е относително по-студена и лятото по-хладно.

Средната годишна температура на въздуха е 9 °C, най-студеният месец е януари (-1,9 °C), а най-топлият – юли (18,9 °C).{{Климатична таблица
|Заглавие=Климатични данни за град Разлог
|Източник=
| Ян_ср=-1.9 | Ян_ср_валежи=71
| Фев_ср=0.0 | Фев_ср_валежи=59
| Мар_ср=3.4 | Мар_ср_валежи=52
| Апр_ср=8.7 | Апр_ср_валежи=56
| Май_ср=13.3 | Май_ср_валежи=65
| Юни_ср=16.8 | Юни_ср_валежи=57
| Юли_ср=18.9 | Юли_ср_валежи=42
| Авг_ср=18.7 | Авг_ср_валежи=31
| Сеп_ср=14.7 | Сеп_ср_валежи=37
| Окт_ср=9.9 | Окт_ср_валежи=65
| Ное_ср=5.2 | Ное_ср_валежи=79
| Дек_ср=0.3 | Дек_ср_валежи=80
| Годишно_ср=9.00 | Годишно_ср_валежи= 694
| Ян_ср_мин=-6.1 | Ян_ср_макс=2.2
| Фев_ср_мин=-4.4 | Фев_ср_макс=4.7
| Мар_ср_мин=-1.4 | Мар_ср_макс=8.7
| Апр_ср_мин=2.9 | Апр_ср_макс=14.8
| Май_ср_мин=7.6 | Май_ср_макс=19.7
| Юни_ср_мин=7.5 | Юни_ср_макс=23.1
| Юли_ср_мин=12.0 | Юли_ср_макс=25.5
| Авг_ср_мин=8.7 | Авг_ср_макс=22.5
| Сеп_ср_мин=9.0 | Сеп_ср_макс=22.6
| Окт_ср_мин=4.6 | Окт_ср_макс=16.5
| Ное_ср_мин=1.2 | Ное_ср_макс=10.0
| Дек_ср_мин=-3.9 | Дек_ср_макс=4.7
| Годишно_ср_мин=3.6 | Годишно_ср_макс=14.9
|-
| colspan="14" style="text-align:center;font-size:90%;"|Климатична таблица на станция Разлог (НИМХ) по Климатичен справочник НРБ}}

 История 

На 7 km от днешния град, в местността „Бетоловото“, са открити останки от църква от V век. Следи от друга раннохристиянска църква от V-VI век се намират в местността „Катарино“, като в близост до нея има и останки от по-ранно езическо светилище.

За първи път името Разлог се споменава в писмените извори през 1019 година в дарствена грамота на византийския император Василий II Българоубиец, като част от Велбъждката епископия.

Етимологията на името Мехомия е неясна, като то вероятно е тракийско. Народната етимология го свързва с мех, тъй като с мехове са пренасяли добивания в Мехомия катран.

В XIX век Мехомия е смесено християнско-мюсюлманско селище в Неврокопска каза на Османската империя.

През Възраждането в селището функционира метох на Рилския манастир. Таксидиоти тук са Харалампи и Йоасаф. Поклонници от Мехомия почти всяка година даряват манастира с парични суми. Само през 1837 година от тях постъпват 9853 гроша милостиня. От Мехомия манастирът се снабдява със стафиди, риба и други.

В „Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника“, издадена в Константинопол в 1878 година и отразяваща статистиката на мъжкото население от 1873 година, Мехомия (Méhomia) е посочено като селище с 405 домакинства, 650 жители българи и 450 жители помаци.

В 1891 година Георги Стрезов пише за града:

Към края на XIX Мехомия е вече център на отделна каза в рамките на Серския санджак. Съгласно статистиката на Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) към 1900 година е смесено българо-християнско и българо-мохамеданско селище. В него живеят 3200 българи-християни, 1460 българи-мохамедани, 80 турци, 30 власи и 200 цигани.

През 1896 година Гоце Делчев основава комитет на ВМОРО в Разлог. По време на Илинденско-Преображенското въстание на 14 септември 1903 година група четници навлизат в града и започват въстаннически действия, съместно с местни дейци. Турската войска и башибозук нападат града и избиват около 45 души и опожаряват около 200 къщи. Част от местните българи бягат в Княжество България. По данни на Неврокопската митрополия през 1907 година в града има 3235 жители българи-християни.

При избухването на Балканската война през 1912 година деветдесет и четири души от града са доброволци в Македоно-одринското опълчение. Мехомия е освободен от османска власт на 11/24 октомври 1912 година от части на Родопския отряд. Местното турско население се изтегля с отстъпващата турска войска по долината на река Места.

Деветоюнският преврат от 1923 година сваля първия комунистически кмет на града. През Септемврийското въстание на 23 септември същата година казармата в Мехомия е превзета от метежниците, като загива само един фелдфебел. След потушаването на въстанието много от въстаниците напускат града. От ръководителите остава само Костадин Патоков, който след атентата през април 1925 година е заловен заедно с учителя Иван Крачанов и убит в местността Бельов баир.

 Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

 Етнически състав 
 Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

 Население по възраст 
Население по възраст според преброяванията на населението през годините (в %):

 Религии 

В Разлог се намира една от най-големите православни църкви в област Благоевград – „Свето Благовещение“, както и няколко по-малки църкви.

В края на ХІХ и началото на ХХ век се подема инициативата за построяване на нова църква в град Мехомия. Дори през 1911 г. в още неосвободения от турско господство град се започва строителството на църква „Св. св. Кирил и Методий“, но строежът остава само в основите. Отново започва това начинание през 1924 г., но вече на друго място по политически и градоустройствени причини. Храмът е издигнат и осветен през 1939 г. от митрополит Борис Неврокопски. Сменено е името на новата църква на „Свето Благовещение Богородично“, според местно предание – по настояването на заможен разложанин на име дядо Благо. Цялостното ѝ изографисване приключва едва в края на 90-те години. Църквата е построена по образец на варненската катедрала „Успение Богородично“ и е един от най-представителните храмове в Пиринския край.

На около 3 km южно от Разлог се намира средновековната църква „Света Троица“.

В града съществува конгрешанска църковна община, част от Съюза на евангелските съборни църкви.

 Икономика 
Основни промишлени предприятия:
 производство на магнитни глави и радари
 мебелна промишленост
 млекопреработвателна промишленост
 месопреработвателна промишленост
 строителство
 транспорт
 ресторанти, заведения за бързо хранене

 Обществени институции 
В град Разлог има районна прокуратура, районен съд, районно полицейско управление, общинска болница и спешен медицински център – за четирите общини Разлог, Банско, Белица и Якоруда. В града има драматичен състав при Образцово народно читалище „15 септември 1903 г.“, както и музей Парапунова къща.

 Редовни събития 
Едно от събитията, с които Разлог е известен, е новогодишният карнавал, познат като „Старчевата“. В него участва целият град със свои представители от всяка махала. Участниците със своето поведение и костюми иронизират известни български личности. Карнавалът представлява своеобразно състезание и в неговия край има символично награждаване за най-остроумни смешки и костюми.

Шествието обикаля целия град и постоянно се вие дълго хоро. На карнавала могат да бъдат видени характерните за района кукери или чауши (старци). Костюмът на чаушите се подготвя дълго време и е изработен от кози кожи, на лицето се поставя страшна маска и висока около 1 m конусовидна шапка, на кръста се поставят тежки звънци. През целия месец декември и на самия карнавал на 1 януари те ритуално обикалят из града за здраве и прогонване на злите сили.

Местните момичета се обличат като моми, а момчета като ергени (ерджени)'', а понякога обратно.

Личности 

В XIX и началото на XX век градчето е традиционният център на Разложката котловина. От Мехомия са революционерите дейци на ВМОРО Петър Лачинов, Владимир Каназирев и Владислав Каназирев от големия род Каназиреви, както и драмският войвода Мирчо Кипрев. От Мехомия е видният род Даскалови, взел дейно участие в Българското възраждане в Разложко, като сред видните му представители са Филотей Самоковски, Михаил Манзурски, Иван Попмихайлов, Славчо Даскалов и други. Капитан Иван Стойчев от Мехомия е виден деец на ВМОК. Разлог е родно място на видния комунистически партизанин Никола Парапунов.

Туризъм 
От Разлог туристите могат да посетят всяка от трите планини – Пирин, Рила и Родопите, като в Пирин, на около 14 km, се намира разложката хижа „П. К. Яворов“. През града минава теснолинейката, която свързва град Септември с градчето Добринище.

Кухня 
Едно от типично разложките ястия е капама (много готвена покрай новогодишните празници) със свинско, телешко, пилешко, суджук, кисело зеле, червено цвекло (чекане), ориз, червено вино, различни подправки. Друго местно ястие е шуплата – тестено ястие със сирене, наподобяващо катма.

Спорт 
„ВК Пирин Разлог“ е един от най-добрите отбори в България и редовен медалист от националното първенство по волейбол. Отборът ползва зала „Септември“ в центъра на града. ПФК ПИРИН 2002 е участник в единната Б професионална лига на България и играе своите домакински мачове на стадион „Септември“ с капацитет 7 000 седящи места. До сезон 2013/2014 година отборът се казва „Пирин Балканстрой“, но тъй като генералният спонсор Балканстрой се оттегля от отбора, волейболният тим се казва само ВК Пирин.

Литература 
 Разлог – история, традиции, памет. Ирин-Пирин. Благоевград, 2009, 388 стр.
 Поборнически времена. Спомени за близкото минало на град Разлог. Съставител: Георги Тренчев. Благоевград, ИК „Ирин Пирин“, 2007, 230 с.
 Мирчо Юруков. Из миналото на Разлог. Просветното дело в Разложко. Съставител: Георги Тренчев. Благоевград, ИК „Ирин Пирин“, 2008, 160 с.
 Георги Тренчев. Учебното дело в Разлог и Разложкия край през Възраждането. С., ИК „Комси-VT“, 1999, 319 с.
 Славчо Даскалов. Бележки из близкото минало на гр. Разлог. Събрани сведения и спомени. София, СемаРШ, 2005, 362 с.
 „Принос към изучаване на Разлога и по-частно на с. Баня, Разложко. Бележки и спомени“, Иван Асянчин от с. Баня, Разложко, Пловдив, 1915 г.
 „Просветното дело в Разложко“, Мирчо Юруков от с. Градево, Разложко, Разлог, 1941 г.

Външни препратки 
 Портал за Разлог
 Портал за Разлог 
 Уебсайт на Община Разлог
 Блог за град Разлог
 Красотата на град Разлог

Бележки