Монтана
Монта̀на е областен град в Северозападна България, административен и стопански център на едноименните община Монтана и област Монтана. Населението на града е 36 633 жители според оценка на НСИ към 31.12.2022 г. По данни на ГРАО към 15 септември 2023 г. в града живеят 38 893 души по настоящ адрес и 47 322 души по постоянен адрес.

Имена на града 
Първото име на града, дадено му от римляните, е Монтанезиум.

Селището се споменава за първи път под името Кутловица в османски документ от 1575 г. Освобождението на България през 1878 г. заварва селото с името Голяма Кутловица (като река Огоста го дели от село Малка Кутловица) и с население по-малко от 1000 жители.

На 2 декември 1891 г. с местна инициатива Голяма Кутловица е преименувана на Фердинанд, като с жеста си заслужава благоволението на княз Фердинанд I и получава статут на град. Тогава градът е наброявал около 1 500 жители – българи, турци и евреи.

През 1945 г. правителството на Отечествения фронт преименува града на Михайловград на името на загиналия през 1944 г. комунистически активист Христо Михайлов, работил в организацията на БКП и взел участие в Септемврийското въстание в града.

През 1993 г. с указ на президента Желю Желев името на града е променено на Монтана (по античното си име Municipio Montanensium).

География

Местоположение и релеф 
Градът се намира на 109 км от столицата София, на 259 км от Пловдив, на 423 км от Варна и на 493 км от Бургас. Също така е разположен на около 45 километра южно от река Дунав и на около 30 км източно от границата със Сърбия в долината между язовир „Огоста“ и възвишението Пъстрина. Важен коридор между Северозападна България и София през прохода Петрохан.

Градът се намира в Предбалкана, в предпланински район на север от Стара планина, с хълмист терен и средна надморска височина от 350 m, защото „лежи“ в източното подножие на Михайловградския баир (кота 327 m), който е част от Веренишкото бърдо и Западния Предбалкан.

Климат 
Климатът е умереноконтинентален, със студена зима и горещо лято. Преобладаващи са запад-северозападните ветрове. Големият воден басейн и насеченият релеф рядко позволяват стихване на вятъра до 0 м/с. Характерен за нощните часове е и планинско-долинен бриз от югозапад, който охлажда. По правило не е силен, но през пролетта и лятото може да достигне 10 м/сек и повече заради по-бързото изстиване на планинския склон от низината след залез, което генерира поток с тежък, студен въздух надолу към Предбалкана.

В студеното полугодие има температурни инверсии, с мъгли и/или ниска слоеста облачност и се наблюдава фьон (наричан също „южняк“), който води до пролетни температури и снеготопене, а при арктични въздушни маси, когато язовирът замръзне и няма излъчване на топлина от водата, се отбелязват и стойности под -20 °C. През топлото полугодие се регистрират градушки.

Първите отрицателни температури и слани най-често са през втората половина на октомври, а последните – в края на март. Средният брой на дните със снежна покривка е между 40 и 45, средната ѝ височина е 8 см. Максимумът на валежите по норма е през май-юни, минимумът – през февруари, но с климатичните промени те стават все по-неравномерно разпределени, зачестяват и дългите засушавания.

В южната част на стената на язовир „Огоста“ (203 м н.в) се намира Хидро-метеорологична обсерватория Монтана. В нея се извършват постоянни наблюдения от агроном, метеоролози и хидролози. Първите официални прогнози за времето тук се правят от 1892 г., когато към местната пощенска станция е открита метеорологична станция. През 2007 г. е отчетена най-високата температура от 43,6 градуса по Целзий.

Климатични данни

През септември 1923 г., януари 1925 г. и септември и ноември 1926 г. не е имало никакви валежи. Най-суха е била 1918 г. с едва 205 л/кв.м.

Разработването на новата 1991 – 2020 норма и наличният 100-годишен архив ще дадат индикации за посоката в промяната на климата в новото време с намаляване/увеличаване на валежите и трендът при градусите.

В периода от таблицата станцията е била в урбанизирана градска среда, а язовирът не е бил наличен. Наблюденията на брега на язовира се правят чак от 1986 г. с вече построен язовир, но обемът му тогава е по-малък от днешния.

Деление 
Най-старата част на града е кварталът в подножието на Монтанското бърдо (Баира). Квартали на Монтана са жилищните комплекси „Младост 1“, „Младост 2“ и „Плиска“ (в северозападната част на града), Кошарник, „Огоста“, Живовски квартал”, Мала Кутловица, „Пъстрина“ и „Изгрев“. Последните 3 квартала са единствените, които се намират на десния бряг на Огоста, докато по-голямата част от града се намира на левия ѝ бряг.

История

Римска епоха 
Районът около Монтана става част от римската провинция Горна Мизия през 29 г. пр.н.е. заради стратегическото си местоположение. Бърдото е изиграло главна роля за построяването на военен гарнизон, чиято цел е била да предпазва от идващи от север вражески нашествия. Около 160 г. военният лагер, основан вероятно на мястото на старо тракийско селище, получава градски права под името Монтанензиум (), което се превежда буквално като „планинско селище“ (поради непосредствената близост на Балкана).

Градът се развива и благоустроява по римски модел и става второто по важност селище в Горна Мизия след Рациария (Арчар). През този период е изградена крепостта на хълма над Монтана, обществени сгради, храмове, бани и театри. Монтана се превръща в типично имперско селище, където съжителстват местното романизирано население, италийски и малоазийски заселници.

В и около града са известни останките на четири късноантични църкви, датирани към IV век – в източния край на крепостта, в нейното подножие, на 6 километра североизточно и на 7 километра югозападно от нея.

Основа на икономиката са едрите земевладелци от италийски произход и техните вили и имения, където местното население служи като работна ръка при добива на земеделска продукция и злато по поречието на Огоста. В града има и прослойка гръкоезични заселници от източен произход, занимаващи се със занаятчийство и лихварство. За покровители на града в духа на елинизма са обявени Диана и Аполон.

Средновековие 

Между 440 и 490 г. Северозападна България е опустошена от набезите на хуните на Атила и готите. Между 500 и 560 г. славяните и аварите нанасят пореден опустошителен удар върху гръко-римската култура в региона, а заселилите се в района славяни наричат селището Кутловица. По времето на Първото и Второто българско царство селището се възстановява и става център на епархия.

Османска империя 

След превземането на Кутловица от османците селището е разорено и запустява. Между 1450 и 1688 г. поради стратегическото си значение Кутловица е заселена от турци и преживява нов разцвет като типично ориенталски град. Построени са две джамии, турска баня, чешми и нови обществени сгради. Чипровското въстание и неговият разгром, в който участват турци от Кутловица, затвърждават облика на Кутловица като османски остров и пост срещу австрийското влияние през следващите XVIII и XIX век.

Непосредствено преди Освобождението в града има турска махала (около 600 души) около сегашната улица „Извора“, българска махала (50 души) и циганска махала (100 души).

Съвременна България 

След Освобождението започва масивна миграция на население към Кутловица. Първата група, която се заселва в града, са земеделци от района на Белимел и Митровци. Следва голяма вълна преселници от Берковско и след 1912 г. – преселници от Царибродско, Годечко, Софийско, Троянско, както и от Македония. Заедно с притока на население след 1878 г. в града стремително се развива инфраструктурата. Построяват се електрическа мрежа, жп гара, поща, болница, дава се началото на панаир и читалище в града. Градът е един от центровете на Септемврийското въстание през 1923 г. - неуспешен бунт, организиран от Българската комунистическа партия (тесни социалисти) (БКП (т.с.)) под натиск от Коминтерна. Метежниците завземат града и за кратко установяват преврат.

След 9 септември 1944 г. има масова равномерна миграция към Монтана от всички селища в тогавашния Михайловградски окръг. Градът преживява икономически разцвет и силно се развива като промишлен център. През този период са построени завод за акумулатори, 2 машиностроителни завода, завод за инструменти, предачна фабрика, завод за подова керамика и фитинги.

Административен център 

От 1878 г. до днес Монтана е част от различни административни единици, според многобройните закони за административно деление на България.

След Освобождението Кутловица влиза във Вълчедръмската околия, която е част от Ломско окръжие. С Указ № 782 от 10 ноември 1882 г. [ДВ, бр. 132, 18.11.1882] седалището на Вълчедръмската околия се премества в Кутловица и околията се преименува в Кутловишка.

При административната реформа от 1901 г. Ломско окръжие е закрито и Фердинадска околия влиза в новосъздадената Врачанска област.

С Указ № 794 от 24 септември 1949 г. [ДВ, бр. 224, 28.09.1949] страната е разделена на 14 окръга, като Михайловградска околия влиза във Врачански окръг.

Между 1959 и 1987 г. Михайловград е център на Михайловградски окръг. Към града са присъединени селата Кошарник и Мала Кутловица – от 1 януари 1960 г., както и Живовци от 2 март 1976 г.

През 1987 г. страната е разделена на области и Михайловград става център на Михайловградска област, обединяваща бившите Видински, Врачански и Михайловградски окръзи.

При последната административна реформа от 1999 г. Област Монтана се разделя на областите Монтана, Враца и Видин, като територията на Област Монтана съвпада по територия с Михайловградски окръг от 1959 г.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Долната таблица показва изменението на числеността на населението на града в периода от 1934 до 2021 г.

Управление и политика

Общински кмет 

 2023 – Златко Живков (Местна коалиция „СДС (ГЕРБ, БНД, ВМРО-БНД и ЗНС)" печели на първи тур със 59,70% срещу Петър Петров (Възраждане) с 16,70%

 2019 – Златко Живков (Местна коалиция „СДС (ГЕРБ, БНД, ВМРО-БНД и ЗНС)" печели на първи тур със 71,75% срещу кандидата на БСП Илия Илиев с 13,84%.
 2015 – Златко Живков (Коалиция ”Заедно за Монтана”) печели на първи тур с 54,53% срещу кандидата на ГЕРБ Дилян Димитров
 2011 – Златко Живков (ПП Вяра, Морал, Родолюбие, Отговорност – Национален идеал за единство) печели на първи тур с 54,07% срещу кандидата на ГЕРБ Людмил Кръстев (Сандов)
 2007 – Златко Живков (независим) печели на първи тур с 54,02% срещу кандидата на ГЕРБ Златко Тодоров
 2003 – Златко Живков (независим) печели на втори тур с 59% срещу Светлин Лазаров (БСП).
 1999 – Златко Живков (Коалиция ОДС 2) печели на първи тур с 55% срещу Димитър Митов (Обединена левица – Монтана).
 1995 – Пенка Йорданова (Предизборна коалиция БСП, БЗНС Александър Стамболийски, ПК Екогласност) печели на втори тур с 56% срещу Людмил Кръстев (Сандов) (СДС).

Общински съвет 
Общинският съвет се състои от 33 съветници, които от местните избори през 2019 г. са разпределени както следва:

Общински символи 
Гербът на Монтана представлява син щит, на който е изобразена покровителката на антична Монтана – богинята Диана. Гербът е увенчан с крепостна корона, а около щита има поставена девизна лента с надпис „Диана – покровителка на Монтана“. Утвърден е през 1997 г.

Знамето на града представлява разположени хоризонтално бяла и синя ивици, а в горния ляв кантон е поставен българският трикольор.

Между 1944 и 1993 г. на герба на Михайловград са изобразени 3 стилизирани пламъка като символ на Чипровското въстание, бунтовете от 1923 г. и 9 септември 1944 г.

Побратимени градове 
Монтана е побратимен град или партньор със следните градове и общини:

Икономика

Характеристика 
В община Монтана са регистрирани над 2000 предприятия. Отрасловата характеристика се доминира от машиностроене, електротехника, хранително-вкусова промишленост. С над 50% дял са фирмите в сферата на търговията и услугите. Предприятията, работещи в областта на хотелиерството и ресторантьорството и промишлеността, са с дялове над 10%.

Значителна част от населението на града, предимно около средна възраст, се занимава със земеделие и скотовъдство през свободното си време в лични стопанства във вилните зони и околните села. Друга част работи временно или сезонно в Гърция, Италия и Испания.

Транспорт 
През Монтана минава железопътната линия Берковица – Бойчиновци, откъдето градът е свързан с Видин, Лом, Враца и Мездра. Експонат в чакалнята на гарата е влакът на поп Андрей от Септемврийското въстание 1923 г.

В Монтана ежедневно се движи автобусен градски транспорт по линии 1, 2 и 10.
 Линия 1: квартал „Кошарник“ – квартал „Мала Кутловица“
 Линия 2: ж.к. „Младост 2“ – квартал „Мала Кутловица“
 Линия 10: ж.к. „Младост 2“ – Центъра

Градът се намира на първокласен път Е79 Видин – Враца – София – Кулата и главен път 81 (Лом – София). Връзката на Монтана със София, от която Монтана е силнозависима икономически, е затруднена поради липса на съвременно изпълнение на участъка от Път 81 между Берковица и Костинброд.

Участъкът на Е79 от Враца до Монтана е ремонтиран, частично с 2 ленти в една посока. Път Е79 Монтана – Видин е изцяло ремонтиран през 2006 и 2007, но без да бъде разширен, като по цялата отсечка има само по една лента във всяка посока.

Построяването на Дунав мост 2 при Видин и присъединяването на България и Румъния към ЕС осигурява по-бърза връзка на региона със Средна Европа.

Липсва транспортна връзка със съседните окръзи в Сърбия. Граничният пункт при село Салаш (на 60 км от Монтана) е затворен от 40 г. През Монтана минава Паневропейски транспортен коридор 4.

Търговия 
По-големи магазини за хранителни стоки са от търговските вериги „Кауфланд“, „Билла“, „Лидл“, „Т-маркет“ и магазин за техника от веригите „TeMax“, „Технополис“ и „Зора“. В Монтана са разположени и няколко открити пазара, където се предлага земеделска продукция, произведена в региона.

Здравеопазване 
В града функционира МБАЛ „Д-р Стамен Илиев“ АД, поликлиника, Център по дентална медицина, МБАЛ „Сити Клиник Св. Георги“ ЕООД, както и множество частни лекарски и стоматологични кабинети.

В Монтана функционира ветеринарна клиника „Пет Вет 2000“, както и един ветеринарен кабинет „Д-р Даков“.

Образование

Училища 
 ОУ „Св. св. Кирил и Методий“
 ОУ „Иван Вазов“
 ОУ „Д-р Петър Берон“
 СУ „Христо Ботев“
 СУ „Н. Й. Вапцаров“
 СУ „Отец Паисий“
 СУ „Йордан Радичков“
 Профилирана природоматематическа гимназия „Св. Климент Охридски“
 Профилирана гимназия с преподаване на чужди езици „Петър Богдан“
 Финансово-стопанска гимназия „Васил Левски“
 Професионална гимназия по строителство, архитектура и геодезия „Проф. арх. Стефан Стефанов“

 Професионална гимназия по техника и електротехника „Христо Ботев“
 Професионална гимназия по лека промишленост

Детски градини

Други 
 Обединена школа по изкуствата „Добри Христов“
 Обединен детски комплекс „Ние, врабчетата“

Култура

Забележителности 
 Фонтани на площад „Жеравица“
 Антична крепост „Кастра ад Монтанезиум“
 Стара римска баня
 Открита археологическа експозиция Лапидариум на епиграфски паметници от римската епоха
 Влак на поп Андрей
 Паметник на Христо Михайлов
 Паметник на Васил Левски
 Паметник на Иван Вазов
 Паметник на Септемврийското въстание от 1923 г.
 Паметник на загиналите във войните за национално обединение
 Паметник на летеца-герой Богдан Илиев
 Паметник на Игнат Попов
 Паметник на Тодор Грънчаров
 Паметник на Гоцо Митов
 Паметник на Йордан Радичков

Религиозни храмове 
 Църква „Св. св. Кирил и Методий“
 Храм „Свети Дух“

Театър, музеи 
 Драматичен театър „Драгомир Асенов“
 Регионален исторически музей – Монтана
 Градска художествена галерия – Монтана
 Художествена галерия „Кутловица“
 Михайлова къща

Библиотеки, читалища 
 Регионална библиотека „Гео Милев“
 Читалище „Разум“
 Читалище „Звезда – 2007“
 Читалище „Кутловица“

Редовни събития 
 Празник на града Свети Дух – променя се в зависимост от църковния календар
 Националните празници на духовите оркестри „Дико Илиев“
 В града ежегодно се провежда състезание по Раликрос и Автокрос
 Детски национален фолклорен конкурс „Напеви от Северозапада“
 Международен турнир по спортни танци „Montana OPEN“
 Международна киноложка изложба
 Открит турнир по конен спорт
 Международен фолклорен фестивал

Паркове

Спорт 

Регистрирани спортни клубове:
 СК „Бойни спортове – Монтана“ BJJ и ММА
 Кикбокс и Муай Тай клуб „Спарта“
 ПФК Монтана
 СК „Атлет“ – лека атлетика
 СК „Слава“ – борба
 СК „Слава 83“ – спортен клуб по бойни спортове
 Карате Клуб „Компас“
 Спортен клуб по волейбол „Монтана“
 Баскетболен клуб „Монтана 2003“ – баскетболен клуб (жени)
 Баскетболен клуб „Слава 99“ – баскетболен клуб (юноши)
 Баскетболен клуб „Монтана 2003“ (юноши)
 Клуб за конен спорт „Диана“
 АСК „Монтана Рейсинг“ – автомобилизъм

Личности 

 Pодени в Монтана
 Асен Греков (1893 – 1954) – български политик, военен и държавен деец
 Георги Апостолов (1923 – 2015) – скулптор
 Димитър Церовски (р. 1985 г.) – краевед и общественик
 Драгомир Асенов (1926 – 1981) – драматург
 Елен Колева (р. 1984) – актриса
 Златко Живков (р. 1959) – български политик
 Иван Михайлов (1897 – 1982) – български политик, военен и държавен деец
 Иван Рудников (1921 – 2008) – поет и юрист
 Кева Апостолова (р. 1946) – писател
 Кирил Кавадарков (р. 1943) – актьор
 Любен Коларов (1894 – 1946) – политик от БЗНС
 Мирослав Антонов (р. 1986) – футболист
 Нели Рангелова (р. 1958) – поп певица
 Огнян Николов – оперен певец
 Петко Симеонов (р. 1942) – писател и политик
 Пламена Гетова (р. 1953) – актриса
 Светлана Лесева (р. 1967) – лека атлетика
 Стилиян Петров (р. 1979) – футболист
 Стефан Савов (1896 – 1969) – драматург и актьор
 Стоян Николов – Торлака (р. 1979) – писател
 Теодор Тодоров (р. 1989) – волейболист
 Христо Михайлов – политически и военен деец на БРП.

Галерия

Източници

Външни препратки 
 Официален сайт на Община Монтана
 Регионална библиотека „Гео Милев“ – град Монтана
 Исторически музей – Монтана