Смолян (община)
Община Смолян се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Смолян.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината се намира в южната част на област Смолян. С площта си от 864,997 km2 е 1-ва по големина сред 10-те общини на областта, което съставлява 5,73% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на запад – община Девин;
 на север – община Чепеларе;
 на североизток – община Лъки, област Пловдив и община Баните;
 на изток – община Мадан;
 на югоизток – община Рудозем;
 на юг и югозапад – Гърция.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е средно и високо планински и тя е общината с най-високата средна надморска височина в България. Заема южните, най-високи части на Западните Родопи.

От югозапад на североизток, в северната част на общината, на протежение от около 35 km се простира най-високият, най-мощният и втори по дължина планински дял в целите Родопи – Переликско-Преспанския дял, който по цялата си дължина е вододел между водосборните басейни на реките Марица и Арда, а ширината му варира от 8 – 10 до 15 – 20 km. На югозапад започва от държавната ни граница с Гърция при гранична пирамида № 135, където се издига безименен връх с височина 1929,9 m. От него на северозапад се отделя рида Чамлия, а при връх Голям Перелик 2190,2 m (най-високата точка на общината и на целите Родопи) на северозапад – рида Мурсалица. От там билото продължава на североизток преминава през седловината Превала (Ешекулак, 1687,5 m) и достига до връх Снежанка (1925,8 m), от който на северозапад се отклонява рида Чернатица, а на юг – Букова планина. Следва седловината Рожен (1436 m), след която на юг и югоизток се отделя дълъг и мощен рид разположен между левите притоци на Арда – реките Черна (с притока си Бяла) и Малка Арда. При връх Преспа (2000,4 m) на югоизток се отделя друг дълъг и мощен безименен рид, разположен между реките Малка Арда и Давидковска (леви протоци на Арда).

От граничния връх висок 1929,9 m на северозапад се отделя рида Чамлия, разположен между долините на реките Чаирдере и десният ѝ приток Мугленска река. В пределите на община Смолян попадат част от неговите източни склонове с най-високата му точка (1948,3 m), намираща се 4,5 km южно от село Мугла.

От връх Голям Перелик на северозапад се отделя рида Мурсалица, заемащ района между долините на Мугленска река и Широколъшка река. На територията на общината са простира неговата югоизточна, най-висока част с връх Карлъка (2188,1 m).

От връх Снежанка на северозапад се отделя друг мощен и дълъг планински рид – Чернатица, като в пределите на общината попада малък участък от южните му склонове, обърнати към дълбоката долина на Широколъшка река. По билото му се издигат върховете Мечи връх (1872,6 m) и Карабалкан (1958,6 m). Южно от връх Снежанка се простира малката Букова планина. На запад тя достига до прохода Превала (Ешекулак), на юг и изток до долината на река Черна (ляв приток на Арда) и левият и приток Бяла река, а на север до седловината Рожен.

Източно от седловината Рожен от Переликско-Преспанския дял в северна и южна посока се отделят други два планински хребета. На север се отделя Радюва планина, като в пределите на общината попадат нейните най-южни части с връх Студенец 1843,4 m. На юг, а след това на югоизток между левите притоци на Арда – реките Черна (с притока си Бяла) и Малка Арда се простира дълъг и тесен безимен планински рид, височината на който постепенно се понижава в източна посока.

И накрая, в крайната североизточна част на община Смолян се простира западната, най-висока част на друг безимен планински хребет, който се отделя от връх Преспа на югоизток и е разположен между долините на реките Малка Арда и Давидковска (леви протоци на Арда).

В централната част на община Смолян от запад на изток, на протежение от 28 km, между долините на река Арда на юг и левият ѝ приток Черна на север се простира Кайнадински рид. Неговите най-високи части са разположени в западната му част, на гръцка територия, а на изток в българска височината му постепенно намалява. Най-високият му връх в България е Средния връх 1872,8 m, разположен на граничната бразда при гранична пирамида № 126.

Южните райони на общината, на юг от долината на река Арда се заемат от високия и обширен Ардински дял на Западните Родопи. Най-високата му точка на територията на общината е Ардин връх 1730,1 m, намиращ се на граничната бразда южно от изворите на река Арда.

Югоизточно от село Търън, на границата с община Мадан, в коритото на река Черна се намира най-ниската точка на община Смолян – 673 m н.в.

Води 
Територията на община Смолян попада в обсега на два водосборни басейна – на реките Марица и Арда, като вододелът преминава по билото на Переликско-Преспанския дял. В южната част на общината протича най-горното течение на река Арда. Тя води началото си от карстовия извор Ардабаши, разположен в северното подножие на Ардин връх, на 1455 m н.в. Изворът се намира на 900 м североизточно от върха и на 1,5 km южно от село Горна Арда и е маркиран с указателна табела. Началото на реката представлява планински поток, течащ между гористи склонове с голям наклон – до село Горна Арда на север, а след това до село Арда – на североизток. Долината ѝ в този участък е със стръмни склонове, с наклон от 30°-35°, а надлъжният ѝ наклон е много голям – около 189‰. След село Арда, където има малко долинно разширение, реката завива на север, при село Могилица – на североизток, а от село Кошница до границата с община Рудозем – изток-югоизток, като долината ѝ е със стръмни склонове с наклон до 40°, а ширината ѝ е 100 – 150 м. При село Смилян има второ долинно разширение – до 300 м, след което долината ѝ отново се стеснява, става почти каньоновидна, а наклонът на склоновете ѝ надминава 40°. Речното корито е широко 25 – 30 м, а дъното е чакълесто-песъчливо. Преди напускането ѝ на територията на община Смолян се появяват и първите характерни за нея планински меандри. Основни притоци в този участък са реките:
Бориковска (ляв), Черешовска (ляв), Мичевица (ляв), Сивинска (десен), Орешовска (ляв) и Вълчандере (десен).

Втората по значение река в община Смолян е река Черна, първия голям ляв приток на Арда. Тя протича с почти цялото си течение от 48 km (последните 4 km са на територията на община Мадан), като отводнява югоизточните склонове на най-високата част на Переликско-Преспанския дял и северните склонове на Кайнадински рид на Западните Родопи. Тя извира на 1770 m н.в. в най-западната точка на водосборния басейн на река Арда, в Переликско-Преспанския дял на Западните Родопи, на 5 km югоизточно от с. Мугла. По цялото си протежение тече в източна посока в тясна каньоновидна долина с единствено долинно разширение в района на град Смолян. Площта на водосборния ѝ басейн е 259 km2, което представлява близо 30% от площта на общината. Основните ѝ притоци са: Калъческа река (ляв), Остритска река (ляв), Техлен дол (ляв), Саскочето (ляв), Крива река (ляв), Куртев лом (ляв), Доксово дере (ляв), Бяла река (ляв, най-голям приток), Майката (ляв), Клокотнишко дере (десен), Тикалско дере (ляв), Рековска река (ляв) и Речицка река (десен).

В североизточната част на общината, през селата Кутела, Славейно и Петково протича горното течение на река Малка Арда, ляв приток на Арда. Тя води началото си под името Мразлив дол от местността Момина вода на 1716 m н.в. в Переликско-Преспанския дял на Западните Родопи, северно от хижа „Момчил юнак“. До село Славейно тече на югоизток, а след това – на изток-югоизток в тясна и дълбока долина със слаба залесеност.

Северозападната част на община Смолян попада във водосборния басейн на река Марица. Тук протичат горните и част от долните течение на Широколъшка река (десен приток на Въча, която е десен приток на Марица) и Мугленска река (десен приток на Чаирдере, дясна съставяща на Въча). Широколъшка река извира на 800 m северно от връх Снежанка в курорта „Пампорово“, kd 1700 п н.в. под името Голяма река. Тече в посока запад-северозапад в дълбока, гъсто залесена долина между ридовете Чернатица на североизток и Мурсалица на югозапад. Мугленска река извира от южното подножие на връх Голям Перелик, на 850 m южно от него, на 2036 m н.в. под името Голяма река. Тече в северозападна посока най-напред в широка долина заета от обширни ливади, а след село Мугла в дълбока каньоновидна долина, като отводнява северозападните части на Переликския дял и югозападните склонове на рида Мурсалица.

Население

Етнически състав (2011) 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Движение на населението (1934 – 2011)

Населени места 
Общината има 86 населени места с общо население от 33 688 жители към 7 септември 2021 г.

Административно-териториални промени 
 Писмо на МВР № 11799/обн. 16.10.1925 г. – разделя с. Фатово на две отделни населени място – м. Горно Фатово и м. Долно Фатово;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Хасанково на с. Бориково;
 – преименува м. Река на м. Варад;
 – преименува с. Каршилъ на с. Виево;
 – преименува с. Курт дере на с. Вълчан;
 – преименува с. Габрово на с. Габрица;
 – преименува м. Копадан дере на м. Копадан;
 – преименува м. Дюрмете на м. Липец;
 – преименува м. Чекичето на м. Люлка;
 – преименува с. Тоз бурун на с. Могилица;
 – преименува с. Горно дере кьой на с. Момчиловци;
 – преименува м. Яманско на м. Орешица;
 – преименува с. Подвиз на с. Подвис;
 – преименува м. Хасановска река на м. Речани;
 – преименува с. Текир на с. Сивино;
 – преименува с. Карлуково на с. Славейно;
 – преименува гр. Пашмаклии (Пашмаклий) на гр. Смолян;
 – преименува с. Долно дере кьой на с. Соколовци;
 – преименува к. Гарзмарет на к. Сърнино;
 – преименува м. Кара бурун на м. Черналево;
 – преименува м. Ючур на м. Чучур;
 – преименува с. Алами дере на с. Ябълка;
 МЗ № 3774/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Ябълка на с. Полковник Серафимово;
 Указ № 334/обн. 13.07.1951 г. – преименува с. Пещера на с. Момарско;
 Указ № 356/обн. 07.12.1954 г. – признава н.м. Света Елена (от с. Широка лъка) за отделно населено място – м. Елена;
 Указ № 317/обн. 13.12.1955 г. – признава н.м. Кутела (от с. Виево) за отделно населено място – с. Кутела;
 през 1956 г. – уточнено е името на с. Куковица на с. Кукувица без административен акт;
 – уточнено е името на с. Сулища на с. Солища без административен акт;
 Указ № 582/обн. 29.12.1959 г. – заличава м. Бяла река и я присъединява като квартал на с. Могилица;
 Указ № 227/обн. 21.06.1960 г. – заличава с. Райково и гр. Устово и ги присъединява като квартали на гр. Смолян;
 Указ № 381/обн. 25.10.1960 г. – преименува с. Буково на с. Буката;
 – преименува м. Ухловица на м. Еленска;
 Указ № 129/обн. 11.04.1961 г. – преименува м. Селище на м. Потока;
 Указ № 902/обн. 31.12.1963 г. – заличава м. Елена поради изселване;
 през 1965 г. – уточнено е името на м. Заевете на м. Заевите без административен акт;
 Указ № 881/обн. 30.11.1965 г. – заличава махалите Окманица и Посиек поради изселване;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – осъвременява името на м. Гоздювска на м. Гоздевица;
 – уточнява името на м. Градок на м. Градът;
 – осъвременява името на м. Гудевска на м. Гудевица;
 – уточнява името на м. Калевица на м. Калевище;
 Указ № 11/обн. 13 януари 1967 г. – заличава м. Турчиново и я присъединява като квартал на м. Река;
 – заличава махалите Лещище, Равнище и Ражище и ги присъединява като квартали на с. Търън;
 – заличава м. Речица поради изселване;
 – признава м. Река за с. Река;
 Указ № 232/обн. 26.03.1968 г. – обединява махалите Горно Фатово и Долно Фатово в едно ново населено място – с. Фатово;
 – заличава махалите Есенище и Кайковска и ги присъединява като квартали на с. Турян;
 Указ № 166/обн. 12.02.1971 г. – преименува м. Чамжас на м. Горово;
 – възстановява старото име на с. Момарско на с. Пещера;
 Указ № 2149/обн. 12.11.1975 г. – преименува с. Махмутица на с. Бистрица;
 – преименува с. Баш бук на с. Букаците;
 Указ № 2294/обн. 26.12.1978 г. – заличава м. Градинска река, м. Копадан и с. Кошуте поради изселване;
 указ № 970/обн. 04.04.1986 г. – заличава с. Бистрица и махалите Горски дол, Джуркалица и Соломон и ги присъединява като квартали на с. Широка лъка;
 – заличава махалите Варад, Доганово, Калевище, Марино и Черналево поради изселване;
 Указ № 3005/обн. 09.10.1987 г. – закрива община Славейно и присъединява селата Белев дол, Виево, Градът, Кутела, Петково, Славейно и Тикале заедно с техните землища към община Смолян;
 – закрива община Смилян и заедно с включените в състава ѝ населени места я присъединява към община Смолян;
 – закрива община Широка лъка и заедно с включените в състава ѝ населени места я присъединява към община Смолян;
 Указ № 305/обн. 11.10.1991 г. – преименува м. Барутинска на м. Горна Арда;
 На основание §7 (т.3) от Закона за административно-териториалното устройство на Република България (ДВ, бр. 63/1995 г.) всички махали, колиби, гари, минни и промишлени селища придобиват статут на села;
 Указ № 368/обн. 21.10.1998 г. – отделя с. Равнината и неговото землище от община Смолян и го присъединява към и го присъединява към община Рудозем;
 Указ № 262/обн. 26.09.2008 г. – преименува с. Киселичево на с. Киселчово;
 Указ № 263/обн. 26.09.2008 г. – преименува с. Орешица на с. Орешец;
 Указ № 264/обн. 26.09.2008 г. – преименува с. Кокорково на с. Кокорово.

Транспорт 
През общината преминават изцяло или частично 10 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 178,6 km:
 участък от 34,7 km от Републикански път II-86 (от km 85,9 до km 120,6);
 последният участък от 9,1 km от Републикански път III-861 (от km 33,2 до km 42,3);
 началният участък от 23,2 km от Републикански път III-863 (от km 0 до km 23,2);
 последният участък от 5,4 km от Републикански път III-864 (от km 4,7 до km 10,1);
 началният участък от 39,4 km от Републикански път III-866 (от km 0 до km 39,4);
 последният участък от 14,5 km от Републикански път III-868 (от km 8 до km 22,5);
 целият участък от 6 km от Републикански път III-8631;
 целият участък от 11,4 km от Републикански път III-8641;
 последният участък от 5,4 km от Републикански път III-8681 (от km 5,5 до km 10,9);
 целият участък от 29,5 km от Републикански път III-8683.

Топографска карта

Външни препратки 
 Официален сайт на община Смолян

Източници

Литература