Тополовград (община)
Община Тополовград се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Хасково.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в североизточната част на област Хасково. С площта си от 710,877 km2 заема 3-то място сред 11-те общини на областта, което съставлява 12,84% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на юг – община Свиленград;
 на югозапад – община Харманли;
 на запад – община Гълъбово, област Стара Загора;
 на северозапад – община Раднево, област Стара Загора;
 на север – община Тунджа, област Ямбол;
 на североизток и изток – община Елхово, област Ямбол;
 на югоизток – Турция.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е равнинен, хълмист и ниско планински, като територията ѝ основно заема северните, североизточните и източните разклонения на планината Сакар. На границата с община Свиленград се издига най-високата точка на планината и на цялата община Тополовград – връх Вишеград 856,1 m.

В крайния североизточен ъгъл на общината се простира югозападната, най-ниска част на Елховското поле.

Районът източно от долината на река Тунджа (землището на село Срем) се заема от крайните западни, най-ниски части на Дервентските възвишения с максимална височина в пределите на общината 253,7 m н.в.

Най-ниската точка на община Тополовград се намира източно от село Присадец, на границата с Турция, в коритото на река Тунджа – 54 m н.в.

Води 
По източната и югоизточната граница на общината (частично в нейна територия) протича около 45 km от долното течение на река Тунджа. Тя навлиза в общината североизточно от село Княжево и тече на юг-югозапад през югозападната част на Елховското поле. След село Княжево тя навлиза в дългия 8 km и живописен Сремски пролом между Сакар планина на запад и Дервентските възвишения на изток. Той е тесен, 100 – 200 m, със стръмни и голи склонове, с каменисто и неравно корито на реката. Между селата Срем и Устрем има малко уширение от 0,8 – 1 km, след което до напускането си на България долината ѝ става пак тясна с обезлесени склонове и на места почти каньоновидна.

Североизточно от село Княжево в нея отдясно се влива Синаповска река (50 km), цялото течение на която преминава по територията на община Тополовград. Тя извира под името Голямата река на 574 m н.в. в Сакар планина, на 3 km северно от връх Вишеград. До село Доброселец протича в тясна долина, в началото на северозапад, а след това на североизток. След устието на левия си приток Смесената река се нарича Синаповска река. След селото реката рязко сменя посоката си на изток и югоизток и протича между северните разклонения на Сакар планина на юг и Манастирските възвишения на север. В този участък долината ѝ значително се разширява и е с асиметричен профил – с по-стръмни десни (южни) склонове. След село Синапово навлиза в югозападната част на Елховското поле и си влива отдясно в река Тунджа на 96 m н.в., на 1 км североизточно от село Княжево. Площта на водосборния ѝ басейн е 871 km2, което представлява 10,33 % от водосборния басейн на Тунджа.

В западната част на общината, през селата Орлов дол и Владимирово протича горното течение на река Соколица (ляв приток на Сазлийка, от басейна на Марица). Тя води началото си под името Сакарско дере на 713 m н.в. в южното подножиена връх Боговец (738 m) в планината Сакар. До село Орлов дол долината ѝ е дълбока и ориентирана на север, всечена в младолевантийска акумулационна повърхнина. След това завива на запад, протича в широка долина с малък надлъжен наклон и западно от село Владимирово напуска пределите на общината.

Населени места 
Общината се състои от 21 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 Приказ № 19/обн. 18.12.1882 г. преименува с. Хадър на с. Владимирово.
 Указ № 161/обн. 30.03.1889 г. признава н.м. Крумово за отделно населено място – с. Крумово.
 Указ № 341/обн. 10.07.1899 г. преименува с. Татар кьой на с. Константиново.

 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. преименува:
 – с. Каур алан на с. Българска поляна;
 – с. Шевкуларе на с. Светлина;
 – с. Минечево на с. Стъклево;
 – с. Гердеме на с. Хлябово.
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. преименува:
 – с. Явуз дере на с. Доброселец;
 – с. Каялъ дере на с. Каменна река;
 – с. Шахлии на с. Княжево;
 – с. Козлуджа на с. Орешник;
 – с. Стъклево на с. Орлов дол;
 – с. Армутлар на с. Присадец;
 – с. Синаплии на с. Синапово;
 – с. Вакъф (Ваково) на с. Устрем;
 – с. Хамидие (Татар кьой) на с. Филипово;
 – с. Чукур кьой на с. Чукарово.
 МЗ № 3008/обн. 01.09.1934 г. преименува гр. Каваклии на гр. Тополовград.
 Указ № 3/обн. 11 януари 1950 г. преименува:
 – с. Крумово на с. Планиново;
 – с. Ново село на с. Мрамор;
 – с. Константиново на с. Радовец;
 – с. Крушево на с. Сакарци.
 Указ № 2902/обн. 29.12.1989 г. преименува с. Дуганово на с. Капитан Петко войвода.

Принадлежност и спорове 
До 1987 г. общината е част от Ямболски окръг. С Указ № 2704, обн. ДВ бр. 67/28.08.1987 г. община Тополовград преминава в границите на област Хасково. Въпреки че вече е част от друга област, тя е в Съдебен район Ямбол. 

През 2002 г. се провежда местен референдум с въпрос за отделяне на община Тополовград от област Хасково по решение на Тополовградския общински съвет, въпреки, че то е спряно от областния управител на Хасково Георги Зарчев. Гласуват 47 % от имащите право, всички „за“ отделянето от област Хасково. Резултатът не е признат, защото по закон се изисква да са гласували повече от 50 %. Заповедта на областния управител на Хасково за спирането на решението на Общинския съвет за провеждането на референдума е обжалвана в Ямболския окръжен съд, но той я потвържда и постановява разходите да бъдат възстановени в местния бюджет. Изразходените 5000 лв. са платени лично от кмета на Тополовград Данчо Трифонов. 

През 2021 г. гражданско сдружение „Родолюбие“ от с. Устрем изпраща протестно писмо до министър-председателя Бойко Борисов, областния управител на Хасково, кметовете на Тополовград и Хасково и председателя на местния общинския съвет в Тополовград срещу „дискриминационното отношение на областните институции към община Тополовград по отношение на отпуснатите средства от правителството за област Хасково и разпределението им по общини“. В писмото се посочва, че „с ПМС от 15 декември 2020 г. правителството е отпуснало 20 889 000 лева за област Хасково, но от тях няма предвидени за Тополовград. Пътищата в община Тополовград са разбити и са предпоставка за катастрофи и произшествия, за разлика от съседните общини Тунджа и Елхово, където са асфалтирани.“ Отново се отправя искане за провеждане на общински референдум за отделяне от област Хасково и преминаване към друга област – Ямбол или Стара Загора. Посочват се аргументи: „Разстоянието от Тополовград до Хасково е 86 км, а до Ямбол – 55 км. Освен това пътят до Хасково е през Сакар планина и през зимата е непроходим, което затруднява най-вече транспортирането на тежко болни или родилки до областното здравно заведение.“ ,

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Политика

Общински съвет 
Състав на общинския съвет, избиран на местните избори през годините:

Кметства 
Резултати от местните избори за кметове на кметства, според листата на излъчване:

Транспорт 
През общината преминават частично 6 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 140,4 km:
 участък от 36,5 km от Републикански път II-76 (от km 1,6 до km 38,1);
 последният участък от 33,5 km от Републикански път III-559 (от km 3,3 до km 36,8);
 началният участък от 32,8 km от Републикански път III-761 (от km 0 до km 32,8);
 последният участък от 13,6 km от Републикански път III-5505 (от km 3,2 до km 16,8);
 началният участък от 9,3 km от Републикански път III-7602 (от km 0 до km 9,3);
 началният участък от 14,7 km от Републикански път III-7612 (от km 0 до km 14,7).

Топографска карта

Източници

Външни препратки