Добри лаки
Добрѝ ла̀ки е село в Югозападна България, община Струмяни, област Благоевград. Селото е в България от 1912 година в резултат от Балканската война.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

География 
Село Добри лаки се намира на около 49 km юг-югозападно от областния център Благоевград и около 19 km запад-югозападно от общинския център Струмяни. Разположено е в котловина между южни разклонения на Малешевска планина, в историко-географската област Каршияка. В селото откъм северозапад и север събират водите си малките местни реки Сухоборско дере, Клепалска и Раздолска и изтичат като Добрилашка река, която на около 2,5 km на юг се влива в река Лебница, десен приток на река Струма. Надморската височина в центъра на селото е около 835 m и нараства по слизащите към селото била на околните ридове.

Общински път през Добри лаки води на север към село Раздол, а на юг – към село Никудин.

Землището на село Добри лаки граничи със землищата на: село Клепало на северозапад; село Раздол на север; село Цапарево на североизток; село Колибите на изток; село Никудин на югоизток и юг; село Баскалци на юг. На запад землището на село Добри лаки граничи с Република Северна Македония.

В землището на Добри лаки има микроязовир.

Населението на село Добри лаки, наброявало 888 души при преброяването към 1934 г. и 1038 към 1946 г., намалява до 111 (по текущата демографска статистика за населението) към 2020 г.

При преброяването на населението към 1 февруари 2011 г., от обща численост 189 лица, за 188 лица е посочена принадлежност към „българска“ етническа група.

История 
През XIX век Добри лаки е неголямо селище с чисто българско население, числящо се първоначално към Мелнишката каза, а след 1878 към Петричката каза на Серския санджак. В „Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника“, издадена в Константинопол в 1878 година и отразяваща статистиката на мъжкото население от 1873 година, Добрилък (Dobrilëk) е посочено като село в Мелнишка каза с 60 домакинства и 200 жители българи.

Съгласно известната статистика на Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) към 1900 година в селото живеят 620 българи християни.

Според статистиката на секретаря на Българската екзархия Димитър Мишев („La Macédoine et sa Population Chrétienne“) в 1905 година населението на Добролаки (Dobrolaki) се състои от 784 българи екзархисти. В селото има 1 начално българско училище с 1 учител и 27 ученици.

При избухването на Балканската война през 1912 година трима души от селото са доброволци в Македоно-одринското опълчение.

Църквата „Света Троица“ е завършена в 1913 година.

Личности 
Родени в Добри лаки
  Васил Гаврилов Гюров (1916 – 1996), околийски лекар, основоположник на балнеоложкото дело в област Благоевград, също така пресушава заблатени местности и ограничава маларията в областта.
  Георги Тренчов, български революционер от ВМОК, войвода на чета в Петричко през Горноджумайското въстание
  Борис Иванов Костадинов (1912-1987), участник в битката при река Драва

Бележки

Външни препратки 
 Топографска карта, мащаб 1:100000 Картен лист: K-34-094

Села в област Благоевград
Населени места в община Струмяни