Димитър Пешев
Димитър Йосифов Пешев е български политик, известен със своята роля за спасяването на българските евреи.

Той е почетен гражданин на Израел, а през 1997 г. получава посмъртно най-високия български орден „Стара планина“. Удостоен е със званието „почетен гражданин на Кюстендил“ през 1997 г.

Биография 
Роден е в Кюстендил на 13/25 юни 1894 г. През 1915 г. започва да учи право в Софийския университет. Прекъсва образованието си, за да участва в Първата световна война. След войната завършва университета.

Работи като съдия в Пловдив и София, по-късно като прокурор, а от 1932 г. е адвокат. По онова време е член на управителния съвет на Българския туристически съюз и на банка „Български кредит“, основана през 1934 г.

През 1935 г. Димитър Пешев става министър на правосъдието в първия кабинет на Георги Кьосеиванов (1935 – 1936). На този пост той разработва предложение за въвеждане на граждански брак, което остава неутвърдено. През 1938 г. е избран за подпредседател на XXIV обикновено народно събрание, първото след Деветнадесетомайския преврат.

От 1940 г. отново е подпредседател на XXV обикновено народно събрание. Гласува за приемането на антисемитския Закон за защита на нацията и лично председателства заседанието, на което е приет на 19 ноември на 1940 г.

След подписването на Споразумението Белев – Данекер (февруари 1943) Пешев научава от делегация на свои съграждани от Кюстендил, че съгласно подписаната тайна спогодба с Третия Райх близо 50 хиляди евреи от старите предели на България ще бъдат депортирани в Германия във връзка с т.нар. „Окончателно решение на еврейския въпрос“ (8 март 1943 г.). Кюстендилската делегация е съставена от депутата Петър Михалев, търговеца Асен Суичмезов, учителя Владимир Куртев и адвоката Иван Момчилов.

На 17 март Димитър Пешев инициира остро протестно писмо до министър-председателя Богдан Филов против депортацията. За два дни то е подписано от общо 43 народни представители, при това всички от правителственото мнозинство, тъй като Пешев не иска подписката да бъде възприета като антиправителствен акт. Заради това на 26 март е свален от поста си, но безпрецедентният факт, че парламентът дискутира тайните планове за депортацията на българските евреи, допринася за тяхното осуетяване.

След внезапната смърт на цар Борис III през август 1943 г. Пешев се бори за връщането на страната в семейството на демократичните западни държави и изобличава комунистическите партизани, възнамеряващи да предадат България на руснаците – позиция, която се отразява на съдбата му след Деветосептемврийския преврат.

Въпреки неговия принос за спасяването на българските евреи, през 1945 г. Народният съд (Втори състав) го осъжда на 15 години строг тъмничен затвор, три милиона лева глоба и конфискация на цялото му имущество и лишаване от граждански права „за фашистка дейност и антисемитизъм“. След застъпничеството на евреи, имащи влияние в правителството, доминирано от Българската комунистическа партия, е освободен след 13 месеца.

След 1968 г. започва да пише спомените си. Записките му се съхраняват в Централния държавен архив – фонд 1335К, 1 опис, 235 а.е.

Умира на 20 февруари 1973 г. в град София.

Почит

Паметници и др. 

През 1973 г., малко преди да почине, е обявен за „праведник на народите от света“.

Освен с почетното гражданство на Кюстендил и Израел, делото на Димитър Пешев е почетено с дърво на негово име в Гората на праведниците в Ерусалим.

На 16 октомври 1998 г. Италия е първата държава в Европа, която отдава почит към личността и делото на Димитър Пешев с възпоменателно честване в италианския парламент.

На 25 януари 2000 г., по инициатива на българската делегация в ПАСЕ, в сградата на Съвета на Европа в Страсбург, наред с бюстовете на основателите на Обединена Европа, е поставен негов бюст – дар от Българското народно събрание – изработен от известния български скулптор Иван Минеков, а Международната фондация „Раул Валенберг“ изсича медал с неговия лик.

През 2000 г. в София е учредена фондация на името на Димитър Пешев. Съгласно нейния устав председател на фондацията следва да е председателят на Народното събрание на България.

По повод 70-годишнината от спасяването на българските евреи в парковото пространство на храма „Св. Георги“ в София е поставен бюст-паметник на Димитър Пешев, реплика на намиращия се в Съвета на Европа в Страсбург.

Планинският рид Пешев на остров Ливингстън в Южните Шетландски острови, Антарктика, е наименуван в чест на Димитър Пешев.

На 27 май 2018 г. в Киев е поставена паметна плоча на площад, наименуван през март същата година на негово име.

Къща музей 

Къщата на Димитър Пешев се намира на ул. „Цар Симеон I“ № 11, в центъра на гр. Кюстендил, зад Художествената галерия „Владимир Димитров – Майстора“.

През 2002 г. Община Кюстендил и посланикът на Израел, г-н Емануел Зисман, реализират проект за възстановяване на къщата и превръщането ѝ в музей. Тя е точно копие на родната къща на политика, адаптирана в центъра на града. Постоянно действащата изложба с оригинални вещи, снимки и факсимилета разказва за събитията от март 1943 г. и за световно признатите заслуги на Димитър Пешев и неговите кюстендилски съграждани, допринесли за спасяването на евреите в България.

Галерия

Литература 
 Gabriele Nissim. L'uomo che fermò Hitler. La storia di Dimităr Pešev che salvò gli ebrei di una nazione intera. Milano, Mondadori, 1999. ISBN 8804473312
 Нисим, Габриеле. „Човекът, който спря Хитлер: историята на Димитър Пешев, спасил евреите на една нация“ Първо издание на български – 1999. Второ издание на български – София, Нов български университет, 2018. ISBN 978-619-233-009-5

Вижте също 
 Спасяване на евреите в България

Бележки

Източници 
 
 Пешев, Димитър. „Спомени“, ИК Гутенберг, София, 2004.
 Нисим, Габриеле. „Човекът, който спря Хитлер: историята на Димитър Пешев, спасил евреите на една нация“ Първо издание на български – 1999. Второ издание на български – София, Нов български университет, 2018.

Външни препратки 
 Peshev.org
 Пешев и монархията

Хора с архиви в Централния държавен архив
Български политици (1918 – 1945)
Министри на правосъдието на България
Спасяване на евреите в България
Български прокурори
Български военни дейци от Първата световна война
Носители на орден „Стара планина“
Праведници от народите на света от България
Почетни граждани на Кюстендил
Почетни граждани в Израел
Подсъдими по процеса на Втори състав на Народния съд
Осъдени от Народния съд
Родени в Кюстендил