Списък на опери
„8:30 часът“ – Джордж Гершуин (1918)
 „135-а улица“ – Джордж Гершуин (1923)
</div>

А 
 „Абарис“ – Жан-Филип Рамо (1760)
 „Абу Хасан“ – Карл Мария фон Вебер (1811)
 „Агрипина“ – Георг Фридрих Хендел (1710)
 „Аделаид Бургундска“ – Джоакино Росини
 „Аделия“ – Гаетано Доницети (1841)
 „Аделсон и Салвини“ – Винченцо Белини (1825)
 „Адина, или багдадският халиф“ – Джоакино Росини
 „Адис и Галатея“ – Жан-Батист Люли (1686)
 „Адмет“ – Георг Фридрих Хендел (1727)
 „Адмирали или загубеният процес“ – Джакомо Майербер и абат Фоглер (1811)
 „Адонис“ – Клаудио Монтеверди
 „Адриано в Сирия“ – Луиджи Керубини (1782)
 „Аида“ – Джузепе Верди (1871)
 „Ако бях цар“ – Адолф Адам (1852)
 „Алаар от Гранада“ – Гаетано Доницети (1826)
 „Албена“ – Парашкев Хаджиев (1962)
 „Алберт Херинг“ – Бенджамин Бритън (1947)
 „Алеко“ – Сергей Рахманинов (1892)
 „Александър“ – Георг Фридрих Хендел (1726)
 „Александър в Индия“ – Николо Пичини (1758)
 „Александър в Индия“ – Доменико Чимароза (1781)
 „Александър в Индия“ – Луиджи Керубини (1784)
 „Александър в Индия“ – Франческо Бианки (1785)
 „Алесандро Страдела“ – Фридрих Флотов (1844)
 „Алимелек, или двамата халифи“ – Джакомо Майербер (1813)
 „Алзира“ – Николо Дзингарели (1794)
 „Алзира“ – Франческо Бианки (1801)
 „Алзира“ – Джузепе Верди (1845)
 „Али Баба и 40-те разбойници“ – Луиджи Керубини (1795)
 „Алина“ – Гаетано Доницети (1829)
 „Али паша Янински“ (Французи в Албания) – Густав Алберт Лорцинг (1824)
 „Алмира“ (Превратностите на съдбата) – Георг Фридрих Хендел (1705)
 „Алонсо и Кора“ – Франческо Бианки (1786)
 „Алонсо и Кора“ – Йохан Симон Майер (1803)
 „Алсина“ – Николо Дзингарели (1785)
 „Алфред“ – Антонин Дворжак (1870)
 „Алцек“ – маестро Георги Атанасов (1930)
 „Алцеста“ – Жан-Батист Люли (1674)
 „Алцеста“ – Кристоф Глук (1776)
 „Алцина“ – Георг Фридрих Хендел (1735)
 „Амадис“ – Жан-Батист Люли (1684)
 „Амадис“ – Георг Фридрих Хендел (1715)
 „Амадис“ – Жул Масне
 „Амблето“ – Доменико Скарлати (1715)
 „Амика“ – Пиетро Маскани (1905)
 „Анакреон“ (Любовта на беглянката) – Луиджи Керубини (1803)
 „Аналинда“ – Алесандро Скарлати (1695)
 „Ан Болейн“ – Гаетано Доницети (1830)
 „Анджело“ – Цезар Кюи (1875)
 „Анибал в Торино“ – Николо Дзингарели (1792)
 „Андреас Хофер“ – Густав Алберт Лорцинг (1832)
 „Андромеда“ – Николо Дзингарели (1796)
 „Анонимното писмо“ – Гаетано Доницети (1822)
 „Антигона“ – Кристоф Глук (1756)
 „Антигона“ – Николо Дзингарели (1790)
 „Антигона“ – Франческо Бианки (1802)
 „Антигона 43“ – Любомир Пипков (1961)
 „Антигоно“ – Николо Дзингарели (1785)
 „Антонио Фоскарини“ – Микеле Пучини
 „Апис“ – Лео Делиб (1865)
 „Аполон и Хиацинта“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1767)
 „Аптекарят“ – Йозеф Хайдн
 „Арабела“ – Рихард Щраус (1932)
 „Ариадна“ – Клаудио Монтеверди (1608)
 „Ариадна“ – Георг Фридрих Хендел (1734)
 „Ариадна в Наксос“ – Рихард Щраус (1916)
 „Ариана“ – Жул Масне (1906)
 „Ариоданте“ – Георг Фридрих Хендел (1735)
 „Арлекин“ – Феручо Бузони (1916)
 „Армида“ – Жан-Батист Люли (1686)
 „Армида“ – Антонио Салиери (1771)
 „Армида“ – Кристоф Глук (1777)
 „Армида“ – Йозеф Хайдн (1783)
 „Армида – Николо Дзингарели (1786)
 „Армида“ – Франческо Бианки (1802)
 „Армида“ – Джоакино Росини
 „Армида“ – Антонин Дворжак (1903)
 „Арминий“ – Георг Фридрих Хендел (1737)
 „Арминио“ – Франческо Бианки (1790)
 „Аролдо“ (преработка на „Стифелио“) – Джузепе Верди (1857)
 „Арсакс“ – Кристоф Глук (1743)
 „Артаксеркс“ – Доменико Чимароза (1785)
 „Артаксеркс“ – Николо Дзингарели (1789)
 „Артамена“ – Кристоф Глук (1746)
 „Артемизия“ – Доменико Чимароза (1801, недовършена)
 „Артемизия, царица на Кария“ – Доменико Чимароза (1798)
 „Артаксеркс“ – Кристоф Глук (1741)
 „Асканио“ – Камий Сен-Санс (1890)
 „Асмодей“ („Новият куц дявол“) – Йозеф Хайдн (1751)
 „Астрологът“ – Франческо Бианки (1782)
 „Аталанта“ – Георг Фридрих Хендел (1735)
 „Аталанта“ – Николо Дзингарели (1792)
 „Атила“ – Джузепе Верди (1846)
 „Атилио Реголо“ – Доменико Чимароза (1797)
 „Атис“ – Жан-Батист Люли (1676)
 „Атис“ – Николо Пичини (1780)
 „Аурелиано в Палмира“ – Джоакино Росини
 „Африканката“ – Джакомо Майербер (1842)
 „Ахил в Скирос“ – Джовани Паизиело (1774)
 „Ахил и Скирос“ – Луиджи Керубини (1804)
 „Ахил при обсадата на Троя“ – Доменико Чимароза (1797)
 „Ахо в затруднение“ – Гаетано Доницети (1824)
 „Ацис“ – Йозеф Хайдн (1762)
</div>

Б 
 „Бакхус“ – Жул Масне (1910)
 „Балдовино“ – Николо Дзингарели (1811)
 „Балкис – савската царица“ – Оторино Респиги
 „Бал с маски“ – Джузепе Верди (1859)
 „Бастиен и Бастиена“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1768)
 „Беата“ – Станислав Монюшко (1870)
 „Беатриче и Бенедикт“ – Ектор Берлиоз (1862)
 „Беатриче от Тенда“ – Винченцо Белини (1833)
 „Бедата на сърцата“ – Доменико Чимароза (1792)
 „Безочливият щастливец“ – Доменико Чимароза (1797)
 „Безродният зет“ (преработка на „Фрол Скобеев“) – Тихон Хренников (1967)
 „Белиарио“ – Гаетано Доницети (1836)
 „Белорофон“ – Жан-Батист Люли
 „Белфагор“ – Оторино Респиги (1923)
 „Бенвенуто Челини“ – Ектор Берлиоз (1837)
 „Беренис, кралицата на Армения“ – Николо Дзингарели (1811)
 „Берениче“ – Георг Фридрих Хендел (1737)
 „Берениче, царицата на Египет“ – Доменико Скарлати (1718)
 „Берлинската гризетка“ – Густав Алберт Лорцинг
 „Бесният от остров Сан Доминго“ – Гаетано Доницети (1833)
 „Бетли“ – Станислав Монюшко (1852)
 „Беше и ще бъде“ – Винченцо Белини (1834)
 „Бианка и Фалеро“ – Джоакино Росини
 „Бианка и Фернандо“ – Винченцо Белини (1825)
 „Били Бъд“ – Бенджамин Бритън (1951)
 „Бланш от Прованс“ – Луиджи Керубини (1821)
 „Биондолина“ – Доменико Чимароза (1781)
 „Битият любовник от жените“ – Доменико Чимароза (1781)
 „Битката при Леняно“ – Джузепе Верди (1849)
 „Бланик“ – Зденек Фибих (1877)
 „Блудният син“ (телевизионна опера) – Бенджамин Бритън (1968)
 „Болярката Вера Шелога“ – Николай Римски-Корсаков (1898)
 „Борис Годунов“ – Модест Мусоргски (1869)(преработка – 1872)
 „Борислав“ – маестро Георги Атанасов (1911)
 „Бохеми“ – Джакомо Пучини (1896)
 „Бохеми (Животът в Латинския квартал)“ – Руджеро Леонкавало (1897)
 „Боянският майстор“ – Константин Илиев
 „Бракониерът“ – Густав Алберт Лорцинг (1842)
 „Бранденбургци в Чехия“ – Бедржих Сметана (1863)
 „Брачен договор“ – Доменико Чимароза (1780)
 „Брачната полица“ – Джоакино Росини
 „Буковин“ – Зденек Фибих (1871)
 „Буря“ – Хенри Пърсел (1695)
 „Буря“ – Зденек Фибих (1894)
</div>

В 
 „Валкирия“ („Валкюра“) (втора част от „Пръстенът на нибелунгите“) – Рихард Вагнер (1856)
 „Ванда“ – Антонин Дворжак (1875)
 „Варвари“ – Камий Сен-Санс (1901)
 „В бурята“ – Тихон Хренников (1939)
 „В долината“ – Ойген д'Албер (1903)
 „Великден“ – Гаетано Доницети (1823)
 „Великият адмирал“ – Густав Алберт Лорцинг (1847)
 „Великодушните неприятели“ – Доменико Чимароза (1796)
 „Венера и Адонис“ – Франческо Бианки (1781)
 „Венециански карнавал“ – Амброаз Тома (1857)
 „Венециански панаир“ – Антонио Салиери (1780)
 „Верният пастир“ – Георг Фридрих Хендел (1712)
 „Вертер“ – Жул Масне (1886)
 „Веселата митология“ („Любовта на Даная“) – Рихард Щраус (1940)
 „Веселите уиндзорки“ – Ото Николай (1849)
 „Вестник“ – Джоакино Росини
 „Вилиси“ – Джакомо Пучини (1884)
 „Вилхелм Тел“ – Джоакино Росини
 „Виола“ (незавършена) – Бедржих Сметана (1884)
 „Владимир“ – Доменико Чимароза (1787)
 „Влюбената балерина“ – Доменико Чимароза (1782)
 „Влюбеният монах“ – Джовани Батиста Перголези (1732)
 „В нощта на приятелството“ – Николо Дзингарели (1802)
 „В огъня“ (Под Москва) – Дмитрий Кабалевски (1942)
 „Водовоз“ – Луиджи Керубини (1800)
 „Войвода“ – Пьотър Чайковски (1868)
 „Война и мир“ – Сергей Прокофиев (1941) (преработка – 1952)
 „Възвръщането на Отавия на трона“ – Доменико Скарлати (1703)
 „Възнаградената вярност“ – Йозеф Хайдн (1780)
 „Вълшебната флейта“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1791)
 „Вълшебният стрелец“ – Карл Мария фон Вебер (1820)
 „Вълшебното дърво“ – Кристоф Глук (1759)
 „Външността лъже“ – Доменико Чимароза (1784)
 „Въртенето на винта“ – Бенджамин Бритън (1954)
 „Вярващият“ – Доменико Чимароза (1786)
 „Verbum nobile“ („Честна дума“) – Станислав Монюшко (1860)
</div>

Г 
 „Габриела от Верджи“ – Гаетано Доницети (1826)
 „Гай Марий“ – Франческо Бианки (1784)
 „Галантни Индии“ (опера-балет) – Жан-Филип Рамо (1735)
 „Гатиома“ – Оторино Респиги (1931)
 „Геновева“ – Роберт Шуман (1848)
 „Геновева, патронката на Париж“ (недовършена) – Жорж Бизе
 „Гергана“ – маестро Георги Атанасов (1917)
 „Гизела“ (незавършена) – Цезар Франк (1890)
 „Глориана“ – Бенджамин Бритън (1953)
 „Годеж в манастира“ – Сергей Прокофиев (1940)
 „Голямо кралско дивертименто“ – Жан-Батист Люли
 „Гордият пленник“ – Джовани Батиста Перголези (1733)
 „Горюша“ – Антон Рубинщайн (1888)
 „Господин дьо Пурсоняк“ – Жан-Батист Люли (1669)
 „Госпожица Фифи“ – Цезар Кюи (1903)
 „Гофредо Мамели“ – Руджеро Леонкавало (1916)
 „Град без огън“ – Рихард Щраус (1901)
 „Градинска беседка“ – Амброаз Тома (1853)
 „Графиня“ – Станислав Монюшко (1859)
 „Граф Ори“ – Джоакино Росини
 „Графът на Салданя“ – Николо Дзингарели (1794)
 „Гризела“ – Алесандро Скарлати (1721)
 „Гулда“ – Цезар Франк (1885)
 „Гунтрам“ – Рихард Щраус (1893)
 „Гуслата на емира“ – Жорж Бизе (1857)
 „Гълъбицата“ – Шарл Гуно (1860)
</div>

Д 
 „Далибор“ – Бедржих Сметана (1867)
 „Дама пика“ – Пьотър Чайковски (1890)
 „Данаиди“ – Антонио Салиери (1784)
 „Дарданус“ – Жан-Филип Рамо (1739)
 „Дафна“ – Рихард Щраус (1937)
 „Двамата барони от Рока“ – Доменико Чимароза (1783)
 „Двамата ловци“ – Густав Алберт Лорцинг (1835)
 „Двамата предполагаеми графове“ –Доменико Чимароза (1784)
 „Двамата племенници“ – Феликс Менделсон Бартолди (1819)
 „Двамата Фоскари“ – Джузепе Верди (1844)
 „Двете вдовици“ – Бедржих Сметана (1874)
 „Двойната сватба“ – Хенри Пърсел
 „Двойната стълба“ – Амброаз Тома (1838)
 „Дева Мария на слънце“ – Доменико Чимароза (1788)
 „Девойката в кулата“ – Ян Сибелиус (1896)
 „Девойката от езерото“ – Джоакино Росини
 „Делото Макропулос“ – Леош Яначек (1925)
 „Деидамия“ – Георг Фридрих Хендел (1741)
 „Деметрио“ („Клеонис“) – Кристоф Глук (1742)
 „Деметрио“ – Джовани Паизиело (1765)
 „Деметрио“ – Франческо Бианки (1774)
 „Деметрио“ – Луиджи Керубини (1784)
 „Деметрио и Полибио“ – Джоакино Росини
 „Демон“ – Антон Рубинщайн (1871)
 „Демофон“ – Луиджи Керубини (1788)
 „Демофонте“ – Кристоф Глук (1742)
 „Денят на Замора“ – Шарл Гуно (1881)
 „Денят на мира“ – Рихард Щраус (1936)
 „Детето и чудесата“ (опера-балет) – Морис Равел (1920)
 „Децата на степта“ – Антон Рубинщайн (1860)
 „Джамиле“ – Жорж Бизе (1871)
 „Джанбатиста Катани“ – Микеле Пучини
 „Джани от Париж“ – Гаетано Доницети (1831)
 „Джани Скики“ (трета част от триптиха „Мантията“) – Джакомо Пучини (1918)
 „Джанина и Бернардоне“ – Доменико Чимароза (1781)
 „Джема от Верджи“ – Гаетано Доницети (1834)
 „Джиунто Бруно“ –Доменико Чимароза (1783)
 „Джокондата“ – Амилкаре Понкиели (1876)
 „Джулио Сабино“ – Франческо Бианки (1772)
 „Дзадза“ – Руджеро Леонкавало (1900)
 „Дивият ловец“ – Густав Алберт Лорцинг (1844)
 „Дидона“ – Николо Пичини (1783)
 „Дидона и Еней“ (по Хенри Пърсел) – Бенджамин Бритън
 „Дидона и Еней“ – Хенри Пърсел (1685)
 „Димитрий“ – Антонин Дворжак (1882)
 „Динора, или празник в Плоермел“ – Джакомо Майербер (1859)
 „Диоклециан“ – Хенри Пърсел
 „Директорът на театъра“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1786)
 „Длъжността на първата заповед“ (опера-оратория) – Волфганг Амадеус Моцарт, Йозеф Хайдн и Аделгасер (1767)
 „Добрата дъщеря“ – Николо Пичини (1760)
 „Доктор Фауст“ (заключителната сцена завършена от Филип Ярнах) – Феручо Бузони (1925)
 „Дон Жуан“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1787)
 „Дон Карлос“ – Джузепе Верди (1867)
 „Дон Карлос“ (нова редакция) – Джузепе Верди (1884)
 „Дон Кихот“ – Джовани Паизиело (1769)
 „Дон Кихот“ – Жул Масне (1910)
 „Дон Паскуале“ – Гаетано Доницети (1843)
 „Дон Прокопио“ – Жорж Бизе (1859)
 „Дон Себастиян“ –Гаетано Доницети (1843)
 „Дон Цезар Базански“ – Жул Масне (1872)
 „Дук д'Алба“ – Гаетано Доницети
 „Дукесата от Гюиз“ – Фридрих Флотов (1834)
 „Дърводелецът“ – Доменико Чимароза (1781)
 „Дърводелецът от Ливония, или Петър Велики“ – Гаетано Доницети (1819)
 „Дъщерята на полка“ –Гаетано Доницети (1840)
 „Дяволската стена“ – Бедржих Сметана (1882)
 „Дяволът вилнее“ – Кристоф Глук (1759)
 „Дяволът и Кача“ – Антонин Дворжак (1889)
</div>

Е 
 „Евгений Онегин“ – Пьотър Чайковски (1878)
 „Еврианта“ – Карл Мария фон Вебер (1823)
 „Египетската Елена“ – Рихард Щраус (1927)
 „Едгар“ – Джакомо Пучини (1889)
 „Едип“ – Джордже Енеску (1932)
 „Едип в Колон“ – Николо Дзингарели (1802)
 „Едип цар“ – Руджеро Леонкавало (1920)
 „Едип цар“ (опера-оратория) – Игор Стравински (1927)
 „Едуард и Кристина“ – Джоакино Росини
 „Езуле от Рим“ – Гаетано Доницети (1828)
 „Екстравагантният англичанин“ – Франческо Бианки (1785)
 „Елвира“ –Гаетано Доницети (1826)
 „Електра“ – Рихард Щраус (1909)
 „Елена“ – Камий Сен-Санс (1904)
 „Елиза“ („Пътешествие на ледника Сен Бернар“) – Луиджи Керубини (1794)
 „Елизабет в замъка Кенилуърт“ – Гаетано Доницети (1830)
 „Елизабет, кралица английска“ – Джоакино Росини
 „Ема“ („Затворничката“) – Луиджи Керубини (1799)
 „Ема ди Ресбурго“ – Джакомо Майербер (1819)
 „Емили от Ливърпул“ – Гаетано Доницети (1824)
 „Енрико II“ – Ото Николай (1839)
 „Енрико, граф Бургундски“ –Гаетано Доницети (1818)
 „Енцо“ – Оторино Респиги (1905)
 „Епикур“ – Луиджи Керубини (1800)
 „Ераклея“ – Алесандро Скарлати (1700)
 „Ермиона“ – Джоакино Росини
 „Ернани“ – Джузепе Верди (1844)
 „Есклармонда“ – Жул Масне (1889)
 „Есмералда“ – Александър Даргомижки (1841)
 „Еснафът дворянин“ – Жан-Батист Люли (1670)
 „Етиен Марсел“ – Камий Сен-Санс (1879)
 „Ехо и Нарцис“ – Кристоф Глук (1779)
 „Ецио“ – Георг Фридрих Хендел (1732)
 Ецио – Кристоф Глук (1750)
</div>

Ж 
 „Жакерия“ (завършена от А. Кокар) – Едуард Лало
 „Жана д'Арк“ – Джузепе Верди (1845)
 „Жан дьо Нивел“ – Лео Делиб (1880)
 „Жената без сянка“ – Рихард Щраус (1918)
 „Жената винаги се изплъзва“ – Доменико Чимароза (1786)
 „Женитба“ (завършена от Иполитов-Иванов) – Модест Мусоргски (1868)
 „Женски хитрости“ –Доменико Чимароза (1794)
 „Женско царство“ – Веселин Стоянов (1935)
 „Живот за царя“ („Иван Сусанин“) – Михаил Глинка (1836)
 „Жил и Жиолин“ – Амброаз Тома (1874)
 „Жонгльорът от Нотър дам“ – Жул Масне (1902)
 „Жулиета и Ромео“ – Николо Дзингарели (1796)
 „Жустино“ – Доменико Скарлати (1703)
 „Жълтата принцеса“ – Камий Сен-Санс (1872)
 „Жълтата шапчица“ – Станислав Монюшко (1842)
</div>

З 
 „Забрана на любовта или послушницата от Палермо“ – Рихард Вагнер (1836)
 „Завещанието на дядо“ – Витеслав Новак (1925)
 „Завръщане от чужбина“ – Феликс Менделсон Бартолди (1829)
 „Завръщането на дон Каландрино“ – Доменико Чимароза (1778)
 „Завръщането на Ксеркс“ – Николо Дзингарели (1808)
 „Завръщането на Одисей“ – Клаудио Монтеверди (1641)
 „Залезът на боговете“ (четвърта част от „Пръстенът на нибелунгите“) – Рихард Вагнер (1874)
 „Замъкът на инвалидите“ – Гаетано Доницети (1826)
 „Замъкът на херцога Синята брада“ – Бела Барток
 „Зането“ – Пиетро Маскани (1895)
 „Запустялата воденица“ – маестро Георги Атанасов (1922)
 „Зараиде от Гранада“ – Гаетано Доницети (1822)
 „Заточеникът“ – Ото Николай (1841)
 „Звиковско дяволче“ – Витеслав Новак (1914)
 „Звънчето“ – Гаетано Доницети
 „Зелмира“ – Джоакино Росини
 „Земира“ – Франческо Бианки (1781)
 „Зенобия“ – Николо Пичини (1756)
 „Зигфрид“ (трета част от „Пръстенът на нибелунгите“) – Рихард Вагнер (1871)
 „Златната ябълка“ – Парашкев Хаджиев (1971)
 „Златното петле“ – Николай Римски-Корсаков (1907)
 „Знамето от Гренада“ – Луиджи Керубини (1813)
 „Зографът Захарий“ – Марин Големинов (1972)
 „Зороастър“ – Жан-Филип Рамо (1749)
</div>

И 
 „Ивайло“ – Марин Големинов (1958)
 „Иван Грозни“ – Жорж Бизе (1866)
 „Иванушка глупакът“ (детска) – Цезар Кюи (1916)
 „Идалидо“ – Луиджи Керубини (1784)
 „Идеал“ – Станислав Монюшко (1840)
 „Идоменей – цар критски“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1781)
 „Изабо“ – Пиетро Маскани (1912)
 „Избор на годеница“ – Феручо Бузони (1912)
 „Известната Семирамида“ – Джакомо Майербер (1819)
 „Изгнаникът от Гренада“ – Джакомо Майербер (1822)
 „Изида“ – Жан-Батист Люли (1677)
 „Изкуство против изкуството“ – Доменико Чимароза (1800)
 „Излъганата невярност“ – Йозеф Хайдн (1773)
 „Излъганият щастливец“ – Гаетано Доницети (1823)
 „Измамената суета“ – Доменико Чимароза (1784)
 „Измаменият кадия“ – Кристоф Глук (1761)
 „Из мъртвия дом“ – Леош Яначек (1928)
 „Изоставената Армида“ – Луиджи Керубини (1782)
 „Имало едно време“ – Парашкев Хаджиев (1957)
 „Именео“ – Георг Фридрих Хендел (1740)
 „Импресариото в затруднение“ – Доменико Чимароза (1786)
 „Индже“ – Боян Икономов
 „Инес де Кастро“ – Франческо Бианки (1794)
 Инес де Кастро – Николо Дзингарели (1798)
 „Индра“ – Фридрих Флотов (1852)
 „Интермецо“ – Рихард Щраус (1923)
 „Иполит и Ариция“ – Жан-Филип Рамо (1733)
 „Иполито“ – Кристоф Глук (1754)
 „Ирена“ – Доменико Скарлати (1704)
 „Ирис“ – Пиетро Маскани (1898)
 „Иродиада“ – Жул Масне (1881)
 „Исипиле“ – Кристоф Глук (1752)
 „Испански час“ – Морис Равел (1907)
 „Истинските приятели републиканците“ – Николо Дзингарели (1798)
 „Истинско постоянство“ – Йозеф Хайдн (1776)
 „Италианката в Алжир“ – Джоакино Росини
 „Италианката в Лондон“ – Доменико Чимароза (1779)
 Италианката в Лондон (недовършена) – Луиджи Керубини
 „Ифигения в Авлида“ – Доменико Скарлати (1713)
 Ифигения в Авлида – Кристоф Глук (1774)
 Ифигения в Авлида – Николо Дзингарели (1787)
 Ифигения в Авлида – Луиджи Керубини (1788)
 „Ифигения н Таврида“ – Доменико Скарлати (1713)
 Ифигения н Таврида – Кристоф Глук (1779)
 „Ифигения в Таврида“ – Николо Пичини (1781)
</div>

Й 
 „Йенуфа“ – Леош Яначек (1903)
 „Йерусалим“ (преработка на „Ломбардци“) – Джузепе Верди (1847)
 „Йоланта“ – Пьотър Чайковски (1891)
</div>

К 
 „Кавалерът на розата“ – Рихард Щраус (1910)
 „Кавказки пленник“ – Цезар Кюи (1858)
 „Кадията“ – Амброаз Тома (1849)
 „Казанова“ – Густав Алберт Лорцинг (1841)
 „Каирската гъска“ (недовършена) – Волфганг Амадеус Моцарт
 „Гай Марий“ – Доменико Чимароза (1781)
 „Калто“ – Франческо Бианки (1788)
 „Каменният гост“ (довършена от Кюи и Римски-Корсаков) – Александър Даргомижки (1869)
 „Капелмайсторът“ – Доменико Чимароза (1800)
 „Капитанската дъщеря“ – Цезар Кюи (1907)
 „Капричио“ – Рихард Щраус (1941)
 „Капулети и Монтеки“ – Винченцо Белини (1830)
 „Карл – немски цар“ – Алесандро Скарлати (1716)
 „Карл Смели“ – Артур Онегер (1943)
 „Карлщайн“ – Витеслав Новак (1916)
 „Карманьола“ („Французите обичат да се шегуват“) – Станислав Монюшко (1841)
 „Кармен“ – Жорж Бизе (1875)
 „Кармос и Хермио“ – Жан-Батист Люли
 „Картоиграчът“ – Луиджи Керубини (1777)
 Картоиграчът – Сергей Прокофиев (1916)
 „Касия“ (завършена от Жул Масне) – Лео Делиб (1893)
 „Кастор и Полукс“ – Жан-Филип Рамо (1737)
 „Кастор и Полукс“ – Франческо Бианки (1779)
 „Катерина Корнаро“ – Гаетано Доницети (1844)
 „Катя Кабанова“ – Леош Яначек (1921)
 „Кашчей Безсмъртни“ – Николай Римски-Корсаков (1902)
 „Квинт Фабий“ – Луиджи Керубини (1780)
 Квинт Фабий – Николо Дзингарели (1794)
 „Кир“ – Алесандро Скарлати
 „Кир“ („Сирое“) – Георг Фридрих Хендел (1728)
 „Кир във Вавилония“ – Джоакино Росини
 „Китайският идол“ – Джовани Паизиело (1764)
 „Китайският герой“ – Доменико Чимароза (1782)
 „Китайският сирак“ – Франческо Бианки (1787)
 „Китайци“ – Кристоф Глук (1754)
 „Китайци в Италия“ –Франческо Бианки (1793)
 „Клеарк и Неграпонте“ – Алесандро Скарлати (1686)
 „Клеопатра“ – Доменико Чимароза (1790)
 „Клеопатра“ – Жул Масне
 „Клетвата на Йефта“ – Джакомо Майербер (1812)
 „Клитемнестра“ – Николо Дзингарели (1800)
 „Кметът на Саардам“ – Гаетано Доницети (1828)
 „Книгата на съдбата“ – Франческо Бианки (1806)
 „Княз Игор“ (довършена от Николай Римски-Корсаков и Александър Глазунов) – Александър Бородин
 „Ковачът на оръжия“ – Густав Алберт Лорцинг (1846)
 „Който се облича за другите, бързо се съблича“ – Доменико Чимароза (1783)
 „Кола Брюнон“ – Дмитрий Кабалевски (1937)
 „Коледна вечер“ – Густав Алберт Лорцинг (1832)
 „Коминочистачът“ – Антонио Салиери
 „Конвито“ – Доменико Чимароза (1782)
 „Конгресът на царете“ – Луиджи Керубини (1794)
 „Копринената стълба“ – Джоакино Росини
 „Корабокрушението на Медуза“ – Фридрих Флотов (1839)
 „Коронацията на Попея“ – Клаудио Монтеверди (1642)
 „Корсарят“ – Джузепе Верди (1848)
 „Косара“ –маестро Георги Атанасов (1924)
 „Котаракът в чизми“ (детска) – Цезар Кюи (1912)
 „Крадливата сврака“ – Джоакино Росини
 „Крал Артур“ – Хенри Пърсел (1691)
 „Крал Артур“ (незавършена трилогия) – Исак Албениц
 „Крал за един ден“ („Мнимият Станислав“) – Джузепе Верди (1840)
 „Крал и въглищар“ – Антонин Дворжак (1871)
 „Кралят на град Ис“ – Едуард Лало (1888)
 „Кралят на Лахор“ – Жул Масне (1877)
 „Кралят пастир|“ – Кристоф Глук (1756)
 „Кралят пастир|“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1775)
 „Кратък живот“ – Мануел де Файя (1913)
 „Кресчендо“ – Луиджи Керубини (1810)
 „Кръстоносец в Египет“ – Джакомо Майербер (1824)
 „Ксеркс“ – Георг Фридрих Хендел (1738)
 „Куклена игра“ – Мануел де Файя
 „Кукувицата“ – Франц Лехар (1896)
 „Куликовската битка“ (Дмитрий Донски) – Антон Рубинщайн (1850)
 „Купата на царя на Тюле“ – Жорж Бизе (1868)
</div>

Л 
 „Ла Клеменза ди Тито“ – Кристоф Глук (1752)
 „Лагер в Силезия“ – Джакомо Майербер (1844)
 „Лакме“ – Лео Делиб (1883)
 „Легенда за свети Христофор“ (опера-мистерия) – Венсан д'Енди (1915)
 „Лейди Макбет от Мценска околия“ – Дмитрий Шостакович (1932) (преработена 1962 като Катерина Измайлова)
 „Лековерният“ – Доменико Чимароза (1792)
 „Лекомислената благородница“ –Доменико Чимароза (1776)
 „Лето 893“ – Парашкев Хаджиев (1972)
 „Летящият холандец“ („Морякът скитник“) – Рихард Вагнер (1841)
 „Либуша“ – Бедржих Сметана (1872)
 „Ливиета и Траколо“ – Джовани Батиста Перголези
 „Линда ди Шамуни“ – Гаетано Доницети (1842)
 „Лодоиска“ – Луиджи Керубини (1791)
 „Ловци на бисери“ – Жорж Бизе (1863)
 „Лодолета“ – Пиетро Маскани (1917)
 „Лоенгрин“ – Рихард Вагнер (1848)
 „Ломбардци“ – Джузепе Верди (1843)
 „Лорелай“ – Феликс Менделсон Бартолди (1847)
 „Лотарио“ – Георг Фридрих Хендел (1729)
 „Лотария“ – Станислав Монюшко (1840)
 „Луд гидия“ – Парашкев Хаджиев (1959)
 „Лудориите на Сталидура“ – Доменико Чимароза (1786)
 „Лудост“ – Гаетано Доницети (1818)
 „Луиза Милер“ – Джузепе Верди (1849)
 „Лукреция“ – Оторино Респиги (1937)
 „Лукреция Борджия“ – Гаетано Доницети (1833)
 „Лучинда и Армидор“ – Джовани Паизиело (1775)
 „Лучия ди Ламермур“ –Гаетано Доницети (1835)
 „Лучио Сула“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1772)
 „Лъжливите философи“ – Джовани Паизиело (1775)
 „Любовен гняв“ – Доменико Чимароза (1776)
 „Любовен еликсир“ – Гаетано Доницети (1832)
 „Любовта е изобретателна“ –Доменико Чимароза (1793)
 „Любовта към трите портокала“ – Сергей Прокофиев (1919)
 „Любовта лекар“ – Жан-Батист Люли (1665)
 „Любовта на Диана“ – Клаудио Монтеверди
 „Любовта на художника“ – Жорж Бизе (1860)
 „Лястовичката“ – Джакомо Пучини (1917)
</div>

М 
 „Мавърът“ – Игор Стравински (1922)
 „Магиите на Мерлина и Зороастро“ – Доменико Чимароза (1773)
 „Магьосникът“ – Жул Масне (1891)
 „Мадалена“ – Сергей Прокофиев (1913)
 „Мадам Бътърфлай“ – Джакомо Пучини (1904)
 „Мазепа“ – Пьотър Чайковски (1883)
 „Майка“ – Тихон Хренников (1956)
 „Майска нощ“ – Николай Римски-Корсаков (1878)
 „Майстори“ – Парашкев Хаджиев (1969)
 „Макавей“ – Антон Рубинщайн (1874)
 „Макбет“ – Джузепе Верди (1847)
 „Малвина“ – Николо Дзингарели (1829)
 „Малки виртуозни пътуващи артисти“ – Гаетано Доницети (1819)
 „Малкият Марат“ – Пиетро Маскани (1921)
 „Манастирска легенда“ – Веселин Стоянов (1930)
 „Манон“ – Жул Масне (1884)
 „Манон Леско“ – Джакомо Пучини (1893)
 „Манру“ – Игнаци Падеревски (1901)
 „Мантията“ (триптих; първа част – „Мантията“) – Джакомо Пучини (1918)
 „Маргарите Анжуйска“ – Луиджи Керубини (1790)
 „Маргарите Анжуйска“ – Джакомо Майербер (1820)
 „Марино Фалиери“ – Гаетано Доницети (1835)
 „Мария Виктория“ – Оторино Респиги (1909)
 „Мария ди Роза“ –Гаетано Доницети
 „Мария от Роан“ –Гаетано Доницети (1841)
 „Мария Падила“ – Гаетано Доницети (1841)
 „Мария Стюард“ –Гаетано Доницети (1834)
 „Марк Атило“ – Алесандро Скарлати
 „Маркиз Тулипано“ – Луиджи Керубини (1786)
 „Марта“ – Фридрих Флотов (1847)
 „Маските“ – Пиетро Маскани (1901)
 „Матео Фалконе“ – Цезар Кюи (1907)
 „Матилда ди Шабран“ – Джоакино Росини
 „Мая“ – Руджеро Леонкавало (1910)
 „Медея“ – Луиджи Керубини (1797)
 „Медичи“ –Руджеро Леонкавало (1893)
 „Мелеагър“ – Николо Дзингарели (1798)
 „Меропа“ – Франческо Бианки (1797)
 „Месенцио, цар на Етрурия“ – Луиджи Керубини (1782)
 Месенцио, цар на Етрурия – Франческо Бианки (1786)
 „Месинска невеста“ – Зденек Фибих (1883)
 „Мечтата на Цинита“ – Венсан д'Енди (1923)
 „Милосърдието на Тит“ – Кристоф Глук (1752)
 Милосърдието на Тит – Волфганг Амадеус Моцарт (1791)
 „Миньон“ – Амброаз Тома (1866)
 „Мирей“ – Шарл Гуно (1864)
 „Митридат Евпаторе“ – Алесандро Скарлати (1707)
 „Митридат, цар понтийски“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1770)
 „Млада“ (опера-балет) – Цезар Кюи, Николай Римски-Корсаков, Модест Мусоргски, Александър Бородин, Лудвиг Минкус (1890)
 „Младостта на Фигаро“ – Руджеро Леонкавало
 „Младостта на Сид“ – Жорж Бизе
 „Мнимата Армида“ – Доменико Чимароза (1777)
 „Мнимата градинарка“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1775)
 „Мнимата парижанка“ –Доменико Чимароза (1773)
 „Мнимата принцеса“ – Луиджи Керубини (1785)
 „Мнимите благородници“ – Доменико Чимароза (1780)
 „Мойсей“ – Антон Рубинщайн (1891)
 „Мойсей в Египет“ – Джоакино Росини
 „Момичето от златния Запад“ – Джакомо Пучини (1910)
 „Момчил“ – Любомир Пипков (1944)
 „Монако и Париж“ – Камий Сен-Санс (1911)
 „Монтесума“ – Николо Дзингарели (1781)
 „Мохамед II“ – Джоакино Росини
 „Моцарт и Салиери“ – Николай Римски-Корсаков (1897)
 „Моята баба“ – Жул Масне (1867)
 „Муций Сцевола“ – Георг Фридрих Хендел (1721)
 „Мълчаливата жена“ – Рихард Щраус (1935)
</div>

Н 
 „Набуко (Навуходоносор) – Джузепе Верди (1842)
 „Наварката“ – Жул Масне (1894)
 „Наида“ – Фридрих Флотов (1865)
 „Наказанието“ – Луиджи Керубини (1799)
 „Наказаният пияница“ – Кристоф Глук (1760)
 „На море“ („Флибустиер“) – Цезар Кюи
 „Началото на един роман“ – Леош Яначек (1891)
 „Невинната грешка“ – Алесандро Скарлати (1679)
 „Невярната вярна“ – Доменико Чимароза (1779)
 „Неговата сянка“ – Фридрих Флотов (1864)
 „Немислими бракове“ –Доменико Чимароза (1784)
 „Неочаквана сватба“ – Джовани Паизиело (1775)
 „Неочаквана среща“ („Пилигрими в Мека“) – Кристоф Глук (1764)
 Неочаквана среща – Йозеф Хайдн (1775)
 „Неразумен съвет“ – Франческо Бианки (1796)
 „Нерон“ („Любов, придобита с кръв и злодейство“) – Георг Фридрих Хендел (1704)
 „Нерон“ – Антон Рубинщайн (1876)
 „Нерон“ – Пиетро Маскани (1935)
 „Никита Вершинин“ – Дмитрий Кабалевски (1954)
 „Нина“ – Джовани Паизиело (1789)
 „Новият Дон Кихот“ – Франческо Бианки (1788)
 „Норма“ – Винченцо Белини (1831)
 „Нос“ – Дмитрий Шостакович (1928)
 „Нощите на Херкулес и Хеба“ – Кристоф Глук (1747)
 „Нощта срещу Рождество“ – Николай Римски-Корсаков (1895)
 „Нюрнбергските майстори певци“ – Рихард Вагнер (1867)
 „Нямата горска девойка“ – Карл Мария фон Вебер (1800)
</div>

О 
 „Оберон“ – Карл Мария фон Вебер (1826)
 „Оберто – граф ди Сан Бонифачо“ – Джузепе Верди (1839)
 „Обсадата на Кале“ – Гаетано Доницети (1836)
 „Обсадата на Коринт“ (преработка на „Мохамед II“) – Джоакино Росини
 „Обсадата на Харлем“ (преработка на „Битката при Леняно“) – Джузепе Верди (1852)
 „Обсадената Китера“ – Кристоф Глук (1759)
 „Огненият ангел“ – Сергей Прокофиев (1927)
 „Одоардо и Джилдипа“ – Ото Николай (1840)
 „Окървавената монахиня“ (незавършена) – Ектор Берлиоз (1847)
 Окървавената монахиня – Шарл Гуно (1854)
 „Олимпиада“ – Джовани Батиста Перголези (1735)
 „Олимпиада“ – Франческо Бианки (1781)
 „Олимпиада“ – Доменико Чимароза (1784)
 „Олимпиада“ (незавършена) – Луиджи Керубини
 „Олимпиада“ – Гаетано Доницети (1817)
 „Омагьосаният замък“ – Станислав Монюшко (1864)
 „Оперна репетиция“ – Густав Алберт Лорцинг
 „Оправданата невинност“ („Весталка“) – Кристоф Глук (1755)
 „Опричник“ – Пьотър Чайковски (1872)
 „Оракулът на самнитите“ – Николо Дзингарели (1792)
 „Оресте“ – Доменико Чимароза (1783)
 „Орландо“ – Доменико Скарлати (1711)
 „Орландо“ – Георг Фридрих Хендел (1733)
 „Орлеанската дева“ – Пьотър Чайковски (1879)
 „Орлето“ – Артур Онегер (1935)
 „Орфей“ – Клаудио Монтеверди (1607)
 „Орфей“ (преработка на операта на Монтеверди) – Оторино Респиги (1934)
 „Орфей и Евридика“ – Кристоф Глук (1762) (1774)
 Орфей и Евридика (Душата на философа) – Йозеф Хайдн (1791)
 „Оръженосецът на Роланд“ – Густав Алберт Лорцинг (1840)
 „Осем месеца в два часа“ – Гаетано Доницети (1827)
 „Островът на Мерлен“ – Кристоф Глук (1758)
 „Отвличане от сарая“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1782)
 „Отвличането на сабинянките“ – Николо Дзингарели (1799)
 „Отегчителният“ – Жан-Батист Люли
 „Отело, или венецианският мавър“ – Джоакино Росини
 „Отело“ – Джузепе Верди (1886)
 „От зло към добро“ – Алесандро Скарлати (1683)
 „Откраднатата селянка“ – Джовани Паизиело
 „Отмъщение“ („Хаджи Абрек“) – Антон Рубинщайн (1852)
 „Отмъщението на Нино“ – Франческо Бианки (1790)
 „Отон“ – Георг Фридрих Хендел (1723)
 „Отчаяният Марио“ – Доменико Чимароза (1786)
 „Оуен Уингрейв“ – Бенджамин Бритън (1970)
</div>

П 
 „Падането на Аркона“ – Зденек Фибих (1899)
 „Падането на гигантите“ – Кристоф Глук (1746)
 „Палячо“ – Руджеро Леонкавало (1892)
 „Пан-Войвода“ – Николай Римски-Корсаков (1903)
 „Папагал“ – Антон Рубинщайн (1884)
 „Парижанката“ – Гаетано Доницети (1833)
 „Парижки художник“ – Доменико Чимароза (1781)
 „Парии“ – Станислав Монюшко (1868)
 „Парис и Елена“ – Кристоф Глук (1770)
 „Парият“ – Гаетано Доницети (1829)
 „Парсифал“ – Рихард Вагнер (1882)
 „Партенопа“ – Георг Фридрих Хендел (1730)
 „Пелеас и Мелизанда“ – Клод Дебюси (1902)
 „Пенелопа“ – Николо Пичини (1785)
 „Пенелопа“ – Доменико Чимароза (1794)
 „Пепеляшка“ – Джоакино Росини
 „Пепеляшка“ – Жул Масне (1899)
 „Пепита Хименес“ – Исак Албениц
 „Персей“ – Жан-Батист Люли (1682)
 „Персефона“ – Игор Стравински (1933)
 „Пертската красавица“ – Жорж Бизе (1866)
 „Перукерът на управителката“ – Амброаз Тома (1849)
 „Петер Шмол и неговите съседи“ – Карл Мария фон Вебер (1802)
 „Пет милиона и нещо отгоре“ – Парашкев Хаджиев (1965)
 „Пещерата на Трофонио“ – Антонио Салиери (1785)
 „Пигмалион“ (опера-балет) – Жан-Филип Рамо (1748)
 „Пигмалион“ – Луиджи Керубини (1809)
 „Пигмалион“ – Гаетано Доницети (1816)
 „Пидзаро“ – Франческо Бианки (1788)
 „Пиер и Деметрио“ – Алесандро Скарлати (1694)
 „Пиер и Катерина“ – Фридрих Флотов (1832)
 „Пинота“ – Пиетро Маскани (1932)
 „Пиратите“ – Гаетано Доницети (1822)
 „Пиратът“ – Винченцо Белини (1827)
 „Пир по време на чума“ – Цезар Кюи (1900)
 „Пир, цар на Епир“ – Николо Дзингарели (1791)
 „Питър Граймз“ – Бенджамин Бритън (1945)
 „Пия от Птолемеите“ – Гаетано Доницети (1837)
 „Победата на честта“ – Алесандро Скарлати
 „Повест за истинския човек“ – Сергей Прокофиев (1948)
 „Полиевкт“ – Гаетано Доницети (1839)
 „Полиевкт“ – Шарл Гуно (1878)
 „Помпей“ – Алесандро Скарлати (1683)
 „По неволя брак“ – Жан-Батист Люли (1664)
 „По неволя доктор“ – Шарл Гуно (1858)
 „Порги и Бес“ – Джордж Гершуин (1935)
 „Порос“ („Александър в Индия“) – Георг Фридрих Хендел (1731)
 „Порос“ („Александър в Индия“) – Кристоф Глук (1744)
 „Портретът“ – Франческо Бианки (1787)
 „Портретът на Манон“ – Жул Масне (1894)
 „Португалската хотелиерка“ – Луиджи Керубини (1798)
 „Последният ден на Помпей“ (опера-балет) – Клаудио Монтеверди
 „Постоянна любов“ – Доменико Чимароза (1782)
 „Потопът“ – Гаетано Доницети (1830)
 „Потъналата камбана“ (недовършена) – Морис Равел
 Потъналата камбана – Оторино Респиги (1932)
 „Похищението на Лукреция“ – Бенджамин Бритън (1946)
 „Похождението на безделника“ – Игор Стравински (1951)
 „Празникът на Аполон“ – Кристоф Глук (1769)
 „Празници на любовта и на Бакхус“ – Жан-Батист Люли (1672)
 „Празниците на Хебе“ (опера-балет) – Жан-Филип Рамо (1739)
 „Предварително подписаният договор, или коя е жена ми“ – Франческо Бианки (1804)
 „Преодоляната пречка“ („Избегнатото задължение“) – Доменико Чимароза (1795)
 „Престорената робиня“ – Кристоф Глук (1758)
 „Престорената скромност“ („Мнимата простота“) – Волфганг Амадеус Моцарт (1768)
 „Признателна Европа“ – Антонио Салиери (1780)
 „Приказка за лисицата, петела, котарака и овена“ – Игор Стравински (1917)
 „Приказка за цар Салтан“ – Николай Римски-Корсаков (1900)
 „Примирението на Тантала“ – Зденек Фибих (1890)
 „Припознатата Семирамида“ – Кристоф Глук (1748)
 „Прищевките на графа“ – Доменико Чимароза (1772)
 „Приятелят Фриц“ – Пиетро Маскани (1891)
 „Пробни любовници“ –Доменико Чимароза (1786)
 „Пробният камък“ – Джоакино Росини
 „Продадена невеста“ – Бедржих Сметана (1866)
 „Прозерпина“ – Жан-Батист Люли (1680)
 „Прозерпина“ – Камий Сен-Санс (1887)
 „Пролетта пее“ – Дмитрий Кабалевски (1957)
 „Пролог“ – Кристоф Глук (1767)
 „Пропаднали заговори“ – Доменико Чимароза (1791)
 „Пророкът“ – Джакомо Майербер (1849)
 „Просешка опера“ – Бенджамин Бритън (1948)
 „Пръстенът на нибелунгите“ (тетралогия) – Рихард Вагнер
 „Психея“ (опера-балет) – Жан-Батист Люли (1678)
 „Психея“ – Амброаз Тома (1857)
 „Псковитянката“ – Николай Римски-Корсаков (1872)
 „Птолемей“ – Георг Фридрих Хендел (1728)
 „Птолемей и Александър“ – Доменико Скарлати (1711)
 „Пуритани“ – Винченцо Белини (1835)
 „Пустинният остров“ – Йозеф Хайдн (1779)
 „Първата целувка“ – Руджеро Леонкавало
 „Пътешествията на пан Броучек“ – Леош Яначек (1917)
</div>

Р 
 „Радамисто“ – Георг Фридрих Хендел (1720)
 „Разбойници“ – Джузепе Верди (1847)
 „Разгневените жени“ – Николо Пичини (1754)
 „Раймонд“ – Амброаз Тома (1851)
 „Ранцау“ – Пиетро Маскани (1892)
 „Ратаят от фермата“ – Цезар Франк (1852)
 „Регина“ – Густав Алберт Лорцинг (1848)
 „Рейнско злато“ (първа част от „Пръстенът на нибелунгите“) – Рихард Вагнер (1854)
 „Реката на Кронцнепите“ – Бенджамин Бритън (1964)
 „Рено“ – Жан-Батист Люли
 „Рибарки“ – Йозеф Хайдн (1769)
 „Риголето“ – Джузепе Верди (1851)
 „Риенци“ – Рихард Вагнер (1840)
 „Рикардо и Зораида“ – Джоакино Росини
 „Рим“ – Жул Масне (1912)
 „Риналдо“ – Георг Фридрих Хендел (1711)
 „Рита“ – Гаетано Доницети
 „Рицарят Ал. Роланд“ – Йозеф Хайдн (1780)
 „Рицарят Ролан“ – Кристоф Глук
 „Рицарят Пасман“ – Йохан Щраус-син (1892)
 „Рицимер“ – Николо Дзингарели (1785)
 „Ричард I“ – Георг Фридрих Хендел (1727)
 „Ричард II“ – Хенри Пърсел
 „Роберт дяволът“ – Джакомо Майербер (1830)
 „Робинята Камоенша“ – Фридрих Флотов (1843)
 „Роб Рой“ –Фридрих Флотов (1833)
 „Рогдана“ (скицирана) – Александър Даргомижки
 „Роделинда“ – Георг Фридрих Хендел (1725)
 „Родоначалникът“ – Камий Сен-Санс (1906)
 „Родриго“ –Георг Фридрих Хендел (1707)
 Родриго – Франц Лехар (1893)
 „Розамунда от Англия“ – Гаетано Доницети (1834)
 „Розаура“ – Алесандро Скарлати (1690)
 „Ролан“ – Жан-Батист Люли (1685)
 „Роланд“ – Николо Пичини (1778)
 „Ролан от Берлин“ – Руджеро Леонкавало (1904)
 „Романтичката и черният човек“ – Гаетано Доницети (1831)
 „Романът на Елвира“ – Амброаз Тома (1855)
 „Ромео и Жулиета“ – Шарл Гуно (1867)
 „Ромилда и Констанца“ – Джакомо Майербер (1817)
 „Русалка“ – Александър Даргомижки (1855)
 „Русалка“ – Антонин Дворжак (1900)
 „Руслан и Людмила“ – Михаил Глинка (1842)
 „Рюбецал“ – Карл Мария фон Вебер (1805)
</div>

С 
 „Сабинянски юли“ – Луиджи Керубини (1787)
 „Савската царица“ – Шарл Гуно (1862)
 „Садко“ (опера-балет) – Николай Римски-Корсаков (1896)
 „Сакунтала“ – Игнаци Падеревски
 „Саламбо“ (незавършена) – Модест Мусоргски (1866)
 „Саламбо“ – Веселин Стоянов (1940)
 „Салджия“ – Станислав Монюшко (1858)
 „Саломе“ – Рихард Щраус (1905)
 „Самсон“ – Жан-Филип Рамо (1732)
 „Самсон и Далила“ – Камий Сен-Санс (1877)
 „Сарацинът“ – Цезар Кюи (1898)
 „Сафо“ – Шарл Гуно (1851)
 „Сафо“ – Жул Масне (1897)
 „Сватба“ – Доменико Чимароза (1779)
 „Сватба във вила“ – Гаетано Доницети (1819)
 „Сватбата“ (унищожена) – Рихард Вагнер (1833)
 „Сватбата на Еней с Лавиния“ – Клаудио Монтеверди
 „Сватбата на Камачо“ – Феликс Менделсон Бартолди (1825)
 „Сватбата на Фигаро“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1786)
 „Сватби на бал“ – Доменико Чимароза (1776)
 „Северната звезда“ – Джакомо Майербер (1854)
 „Севилският бръснар“ – Джовани Паизиело (1782)
 Севилският бръснар (Алмавива или напразна предпазливост) – Джоакино Росини
 „Селевк, крал на Сирия“ – Франческо Гаспарини (1705)
 Селевк, крал на Сирия – Франческо Бианки (1791)
 „Селико“ (незавършена) – Луиджи Керубини
 „Селска идилия“ – Станислав Монюшко (1843)
 „Селска чест“ – Пиетро Маскани (1890)
 „Селянинът хитрец“ – Антонин Дворжак (1877)
 „Семейството на Тарас“ – Дмитрий Кабалевски (1950)
 „Семирамида“ – Джовани Паизиело (1772)
 „Семирамида“ – Антонио Салиери
 „Семирамида“ – Джоакино Росини
 „Семирамида“ – Оторино Респиги (1910)
 „Семьон Котко“ – Сергей Прокофиев (1939)
 „Сен Мар“ – Шарл Гуно (1877)
 „Сеньор Брускино“ – Джоакино Росини
 „Сервилия“ – Николай Римски-Корсаков (1901)
 „Сестра Анджелика“ (втора част на триптиха „Мантията“) – Джакомо Пучини (1918)
 „Сестри“ – Дмитрий Кабалевски (1968)
 „Сигизмунд“ – Джоакино Росини
 „Сид“ – Амброаз Тома (1849)
 „Сид“ – Жул Масне (1885)
 „Силамиф“ – Антон Рубинщайн (1883)
 „Силата на любовта и виното“ – Карл Мария фон Вебер (1799)
 „Силата на съдбата“ – Джузепе Верди (1862) (нова редакция – 1869)
 „Силвана“ –Карл Мария фон Вебер (1810)
 „Силвано“ – Пиетро Маскани (1895)
 „Силвия“ – Доменико Скарлати (1710)
 „Симоне Боканегра“ – Джузепе Верди (1857) (нова редакция – 1881)
 „Синът на мандарина“ – Цезар Кюи (1859)
 „Сиракът“ – Джовани Паизиело (1764)
 „Сирано дьо Бержерак“ – Парашкев Хаджиев (1973)
 „Сиромахкиня“ – Емануил Манолов (1899)
 „Сицилианска вечерня“ – Джузепе Верди (1855)
 „Сицилянецът, или любовта-живописец“ – Жан-Батист Люли
 „Сказание за невидимия град Китеж и девойката Феврония“ – Николай Римски-Корсаков (1904)
 „Скъперникът“ – Франческо Бианки (1804)
 „Скъперникът-рицар“ („Алчният цар“) – Сергей Рахманинов (1904)
 „Славеят“ – Игор Стравински (1910)
 „Слугинята господарка“ – Джовани Батиста Перголези (1733)
 „Случаят прави страха“ – Джоакино Росини
 „Смешните любовници“ – Доменико Чимароза (1778)
 „Смешният дуел“ – Джовани Паизиело (1774)
 „Смутеният Парнас“ – Кристоф Глук (1765)
 „Смърт във Венеция“ – Бенджамин Бритън (1973)
 „Смъртта на Клеопатра“ – Франческо Бианки (1801)
 „Смъртта на Митридат“ – Николо Дзингарели (1797)
 „Смъртта на Хиподамия“ – Зденек Фибих (1891)
 „Смъртта на Цезар“ – Франческо Бианки (1788)
 Смъртта на Цезар – Николо Дзингарели (1790)
 „Снежанка“ – Николай Римски-Корсаков (1871)
 „Снежният богатир“ (детска) – Цезар Кюи (1906)
 „Созарм“ – Георг Фридрих Хендел (1732)
 „Сомнамбула“ – Винченцо Белини (1831)
 „Сорочински панаир“ (довършена от Цезар Кюи, преработена от В. Шебалин) – Модест Мусоргски
 „Софонисба“ – Кристоф Глук (1744)
 „Спорът на боговете“ –Кристоф Глук (1749)
 „Спящата красавица“ – Оторино Респиги (1922)
 „Сражението на Танкред и Клоринда“ – Клаудио Монтеверди (1624)
 „Сребърното звънче“ – Камий Сен-Санс (1877)
 „Сред разбойниците“ – Антон Рубинщайн (1883)
 „Старият ревнивец“ – Доменико Чимароза (1796)
 „Статира“ – Алесандро Скарлати (1690)
 „Стифелио“ – Джузепе Верди (1850)
 „Странната дама“ – Франческо Бианки (1791)
 „Странниците на любовта“ – Доменико Чимароза (1779)
 „Странно недоразумение“ – Джоакино Росини
 „Стрела от Кастилия“ – Гаетано Доницети (1832)
 „Сула“ – Георг Фридрих Хендел (1714)
 „Сцена из живота на Моцарт“ – Густав Алберт Лорцинг (1832)
 „Сципион“ –Георг Фридрих Хендел (1726)
 „Сципион Африкански“ – Франческо Бианки (1787)
 „Съдба“ – Леош Яначек (1904)
 „Сън в лятна нощ“ – Амброаз Тома (1850)
 „Сън в лятна нощ“ – Хенри Пърсел
 „Сън в лятна нощ“ – Бенджамин Бритън (1960)
 „Сънят на Сципион“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1772)
 „Съперници“ – Доменико Чимароза (1780)
 „Съпружеско произшествие“ –Доменико Чимароза (1780)
</div>

Т 
 „Таис“ – Жул Масне (1894)
 „Тайната“ – Бедржих Сметана (1878)
 „Тайните съдии“ – Ектор Берлиоз (1828)
 „Тайният брак“ – Доменико Чимароза (1792)
 „Така каза кралят“ – Лео Делиб (1873)
 „Така правят всички“ – Волфганг Амадеус Моцарт (1790)
 „Тамерлан“ – Георг Фридрих Хендел (1724)
 „Танкред“ – Джоакино Росини
 „Танхойзер и състезанието на певците във Вартбург“ – Рихард Вагнер (1845)
 „Танц“ – Кристоф Глук (1755)
 „Тарара, или добродетелта се възнаграждава“ – Франческо Бианки (1793)
 „Тараре“ – Антонио Салиери (1787)
 „Татяна“ (преработка на „Кукувицата“) – Франц Лехар (1905)
 „Твърдоглавци“ – Антонин Дворжак (1874)
 „Тезей“ – Жан-Батист Люли (1675)
 „Тезей“ – Георг Фридрих Хендел (1712)
 „Телемах“ („Островът на Цирцея“) – Кристоф Глук (1765)
 „Теодоро“ – Джовани Паизиело (1783)
 „Теодосий или силата на любовта“ – Хенри Пърсел
 „Теодосия“ – Ото Николай (1840)
 „Тереза“ – Жул Масне (1907)
 „Тетида“ – Кристоф Глук (1760)
 „Тетид в Сцир“ – Доменико Скарлати (1712)
 „Тигран“ –Кристоф Глук (1743)
 „Тигране“ – Алесандро Скарлати
 „Тимон Атински“ – Хенри Пърсел
 „Торвалдо и Дорлиска“ – Джоакино Росини
 „Торквато Тасо“ – Гаетано Доницети (1833)
 „Тоска“ – Джакомо Пучини (1899)
 „Травиата“ – Джузепе Верди (1853)
 „Тракийските любовници“ – Доменико Чимароза (1793)
 „Тримата любовници“ –Доменико Чимароза (1777)
 „Тримата Пинтос“ (незавършена) – Карл Мария фон Вебер (1821)
 „Тристан и Изолда“ – Рихард Вагнер (1859)
 „Трите благородни камъка“ – Густав Алберт Лорцинг
 „Триумф на любовта“ (опера-балет) – Жан-Батист Люли (1681)
 „Триумфът на Клелия“ – Кристоф Глук (1763)
 „Триумфът на мира“ – Франческо Бианки (1782)
 „Троянци“ – Ектор Берлиоз (1858)
 „Трубадур“ – Джузепе Верди (1853)
 „Турандот“ – Феручо Бузони (1917)
 Турандот – Джакомо Пучини (1924)
 „Турчин в Италия“ – Джоакино Росини
 „Търговецът Калашников“ – Антон Рубинщайн (1879)
 „Тържеството на Бакхус“ (опера-балет) – Александър Даргомижки (1848)
</div>

У 
 „Уго, граф от Париж“ – Гаетано Доницети (1832)
 „Уилям Ратклиф“ – Цезар Кюи (1868)
 Уилям Ратклиф – Пиетро Маскани (1895)
 „Укротяване на опърничевата“ – Висарион Шебалин
 „Ундина“ – Густав Алберт Лорцинг (1845)
 „Ундина“ – Пьотър Чайковски (1869)
 „Унищоженият Йерусалим“ – Николо Дзингарели (1794)
 „Учените жени“ – Антонио Салиери (1770)
</div>

Ф 
 „Фаворитката“ – Гаетано Доницети (1840)
 „Фаетон“ – Жан-Батист Люли (1683)
 „Фалстаф“ – Антонио Салиери
 „Фалстаф“ – Джузепе Верди (1886)
 „Фалшивата принцеса“ – Франческо Бианки (1784)
 „Фалшивият астролог“ – Франческо Бианки (1790)
 „Фанатикът на старите римляни“ – Доменико Чимароза (1777)
 „Фанатичен шут“ – Доменико Чимароза (1787)
 „Фаниска“ – Луиджи Керубини (1806)
 „Фантастичният ботуш“ – Оторино Респиги (1919)
 „Фанфула“ – Пиетро Маскани (1898)
 „Фарамандо“ – Георг Фридрих Хендел (1738)
 „Фауст“ – Шарл Гуно (1859)
 „Фауста“ – Гаетано Доницети (1832)
 „Феите“ – Рихард Вагнер (1834)
 „Фелдфебелът от Четвърти полк“ (Полкът и неговият син) – Густав Алберт Лорцинг (1832)
 „Фенерът“ – Витеслав Новак (1922)
 „Фераморс“ – Антон Рубинщайн (1862)
 „Фервал“ – Венсан д'Енди (1895)
 „Фиделио“ – Лудвиг ван Бетховен (1805) (преработка – 1806) (преработка – 1814)
 „Фиеско“ – Едуард Лало (1865)
 „Филемон и Бавкида“ – Шарл Гуно (1860)
 „Флавий“ – Георг Фридрих Хендел (1723)
 „Флоридант“ – Георг Фридрих Хендел (1721)
 „Фомка глупакът“ – Антон Рубинщайн (1852)
 „Франческа да Римини“ – Амброаз Тома (1889)
 „Франческа да Римини“ – Сергей Рахманинов (1904)
 „Франческа от Фоа“ – Гаетано Доницети (1831)
 „Фредегонда“ – Камий Сен-Санс (1895)
 „Френският дезертьор“ – Франческо Бианки (1785)
 „Фрина“ – Камий Сен-Санс (1893)
 „Фрол Скобеев“ – Тихон Хренников (1950)
</div>

Х 
 „Хайде да играем на опера“ (детска) – Бенджамин Бритън (1949)
 „Халка“ – Станислав Монюшко (1847)(преработка – 1858)
 „Хамлет“ – Амброаз Тома (1868)
 „Ханс Закс“ – Густав Алберт Лорцинг (1840)
 „Хенрих VIII“ – Камий Сен-Санс (1883)
 „Херкулес“
 „Херкулес на кръстопът“ – Джовани Паизиело (1780)
 „Херувим“ – Жул Масне (1905)
 „Хипермнестра“ – Кристоф Глук (1744)
 „Хиподамия“ (Иподамия) – Зденек Фибих (1889)
 „Хитрата лисичка“ – Леош Яначек (1923)
 „Хитър Петър“ – Веселин Стоянов (1945)
 „Хованщина“ (довършена от Римски-Корсаков) – Модест Мусоргски (1886)
 „Хорациите и Куриациите“ – Николо Дзингарели (1795)
 „Хорациите и Куриациите“ – Доменико Чимароза (1796)
 „Храмовникът“ – Ото Николай (1840)
 „Храмът на мира“ (опера-балет) – Жан-Батист Люли (1685)
 „Хризелда“ – Жул Масне (1901)
 „Христос“ – Антон Рубинщайн (1893)
 „Хубавата воденичарка“ – Джовани Паизиело (1788)
 „Хубавата затворничка, Оливо и Паскуале“ – Гаетано Доницети (1827)
 „Хугеноти“ – Джакомо Майербер (1835)
</div>

Ц 
 „Цаира“ – Винченцо Белини (1829)
 „Цар и дърводелец“ – Густав Алберт Лорцинг (1837)
 „Цар Калоян“ – Панчо Владигеров (1936)
 „Цар Мидас има магарешки уши“ – Парашкев Хаджиев (1976)
 „Цвета“ (Македонска кървава сватба) – маестро Георги Атанасов (1924)
 „Целувката“ – Бедржих Сметана (1876)
 „Цигани“ – Руджеро Леонкавало
 „Циганката“ – Гаетано Доницети (1822)
</div>

Ч 
 „Чакайте ме на куковден“ – Венсан д'Енди (1882)
 „Чародейка“ – Фридрих Флотов (1878)
 „Чародейка“ – Пьотър Чайковски (1887)
 „Чатертон“ – Руджеро Леонкавало (1896)
 „Чашата на тулския крал“ – Жул Масне (1867)
 „Червената шапчица“ (детска) – Цезар Кюи (1911)
 „Черевички“ – Пьотър Чайковски (1885)
 „Честност в любовта“ – Алесандро Скарлати (1683)
 „Чудна вода“ – Станислав Монюшко (1842)
 „Чужденецът“ – Венсан д'Енди (1901)
 „Чужденката“ – Винченцо Белини (1829)
</div>

Ш 
 „Шарка“ – Леош Яначек (1887)
 „Шарка“ – Зденек Фибих (1897)
 „Швейцарска хижа“ – Станислав Монюшко (1852)
</div>

Щ 
 „Щастливата измама“ – Джоакино Росини
</div>

Ю 
 „Юдит (опера)“ – Артур Онегер (1926)
 „Юлий Цезар“ – Георг Фридрих Хендел (1724)
 „Юлска нощ“ – Парашкев Хаджиев (1964)
 „Юстин“ – Георг Фридрих Хендел (1737)
</div>

Я 
 „Якобинецът“ – Антонин Дворжак (1888) (преработка 1897)
 „Янините девет братя“ – Любомир Пипков (1932)
</div>

Източници

Библиография 
„120 велики композитори“ (второ издание), София, Издателство „Музика“, 1984 г.

Опери