Костромска област
Костромска̀ област е субект на Руската федерация, влизаща в състава на Централния федерален окръг. Площ 60 211 km2 (47-о място по големина в Руската Федерация, 0,35% от нейната площ). Население на 1 януари 2017 г. 643 330 души (67-о място в Руската Федерация, 0,44% от нейното население). Административен център град Кострома. Разстояние от Москва до Кострома 372 km.

Историческа справка 
Първите градски центрове в района възникват през ХІІ в.: Кострома (1152 г.), Галич (1159 г.), Солигалич (1380 г., от 1778 г. град), Чухлома (1381 г., от 1778 г. град), Буй (1536 г.). На 13 август 1944 г. с постановление на ВЦИК на СССР Костромски окръг е отделен от състава на Ивановска област и е създадена Костромска област. През юни 1972 г., по случай 90-годишнината от рождението на Георги Димитров – деятел на българското и международното комунистическо и работническо движение, депутат от Костромска област във Върховния Съвет на СССР (1937 г.), Заволжкият район на град Кострома e преименуван в Димитровски.

Географска характеристика 
Костромска област се намира в централната част на Европейска Русия, в Централния федерален окръг. На север граничи с Вологодска област, на изток – с Кировска област, на юг – с Нижегородска и Ивановска област и на запад – с Ярославска област. В тези си граници заема площ от 60 211 km2 (47-о място по големина в Руската Федерация, 0,35% от нейната площ).

Областта е разположена в централната част на Източноевропейската равнина, в горния басейн на река Волга и нейните леви притоци. Територията ѝ представлява хълмиста равнина, разчленена от множество речни долини. На запад се намира Костромската низина (височина 80 – 100 m), в централната част – Галичко-Чухломското възвишение (височина до 293 m, най-високата точка на областта), покрай долното течение на река Унжа (ляв приток на Волга) – Волго-Унженската низина (височина до 150 m) и на североизток – западните части на възвишението Северни Ували (височина до 227 m).

Климатът е умереноконтинентален. Средна януарска температура от -11,7 °C на югозапад до -14,2 °C на североизток, средна юлска температура – съответно 17,9 °C и 17,6 °C. Годишна сума на валежите 550 – 600 mm. вегетационен период (минимална денонощна температура 5 °C) 156 – 166 дни.

В Костромска област има около 3,6 хил. реки (с дължина над 1 km) с обща дължина около 14,7 хил. km и те принадлежат към два водосборни басейна: на река Волга (99% от територията) и на река Северна Двина (1%). През южната част на областта протича част от горното течение на река Волга, а от север на юг нейните леви притоци: Кострома, мера, Немда, Унжа, Ветлуга и др. На север проточат най-горните течения на няколко малки реки, принадлежащи към водосборния басейн на река Северна Двина. Всичките реки имат равнинен характер, малък наклон и спокойно течение. Те имат смесено подхранване с преобладаване на снежното. За тях е характерно високо пролетно пълноводие, лятно-есенно маловодие, прекъсвано от епизодични прииждания в резултат на поройни дъждове и ясно изразено зимно маловодие. Те замръзват през ноември, а се размразяват в края на март или началото на април. В областта има над 4,3 хил. езера с обща площ около 640 km2, в т.ч. около 660 езера с площ над 10 дка. езерата са основно крайречни. Най-големите езера в областта са Галичкото (75,4 km2) и Чухломското (48,7 km2). Най-големия изкуствен водоем и Горковското водохранилище на река Волга, като в пределите на областта попада неговата „опашка“. Блатата и заблатените земи заемат 1,44% от територията на областта – 868 km2.

Преобладават ливадно-подзолистите почви: глинести и песъчливо-глинести на запад и североизток и песъчливи – в централните части и на югоизток. В понижените участъци на релефа са разпространени торфено-блатни, а покрай реките и езерата – алувиални почви. Костромска област е разположена в горската зона, като горите заемат 67% от територията ѝ (4,1 млн.ха). По-малко от половината от горите са иглолистни (бор, смърч), а 53% са широколистни (бреза, осика и габър). Ливадна растителност е разпространена по долините на реките. Животинския свят е представен от кафява мечка, вълк, рис, лос, лисица, белка, отдатра и др.

Административно териториално деление 

В административно-териториално отношение Костромска област се дели на 6 областни градски окръга, 24 муниципални района, 12 града, в т.ч. 8 града с областно подчинение (Буй, Волгореченск, Галич, Кострома, Мантурово, Нерехта, Нея и Шаря) и 7 града с районно подчинение и 7 селища от градски тип.

Селско стопанство 
Половината от този сектор на икономиката - животновъдство; отглеждат ръж, пшеница, ечемик, овес.

Източници

Външни препратки 
 Официален сайт на Костромска област