Веселин Стоянов
Веселин Анастасов Стоянов е български композитор, пианист, музикален педагог и общественик. Почетен гражданин на Велики Преслав.

Биография 
Роден на 20 април 1902 година в Шумен, в семейството на Анастас Стоянов. Родствени връзки сближават семейството с Добри Войников. Музиката заема важно място в живота на Веселин Стоянов още в детските му години. Той учи пиано първоначално при баща си, а след това – от 1922 година – при своя брат Андрей Стоянов в Държавната музикална академия. Там той проявява качествата си и таланта на пианист с големи възможности. Завършва Музикалната академия като пианист през 1926 година.

Неговата всестранна надареност неудържимо го влече към творчество и през 1926 година той заминава за Виена. Там изучава композиция при проф. Франц Шмид, пиано при проф. Виктор Ебенщайн и известно време при проф. Пол дьо Кон. В тези години съзрява талантът на композитора и укрепва високото му изпълнителско майсторство. През 1930 година Стоянов се завръща в България и се включва активно в обществено-музикалния живот. Участва в дружеството „Съвременна музика“, концертира, създава редица произведения.

През 1937 година започва преподавателска дейност, а по-късно става професор по музикално-теоретични дисциплини в Държавната музикална академия. В своята педагогическа дейност Веселин Стоянов издига равнището на музикалната теория в България. Под неговото вещо ръководство израства и укрепва цяло поколение български композитори: Тодор Попов, Димитър Петков, Стефан Ременков, Александър Текелиев, Иван Маринов и др.

Жизнената натура на Стоянов, неговото чувство за хумор се проявяват особено силно в музикално-сценичния жанр. През 1958 година се появява операта „Хитър Петър“, в която оживяват образите на старата народна приказка, а през 1966 година е завършен и балетът „Папеса Йоанна“, от който са извлечени две сюити за оркестър.

Веселин Стоянов умира на 29 юни 1969 година в София.

Стоянов е герой на социалистическия труд и лауреат на Димитровска награда.

Произведения 
 Оркестрова музика
 Две симфонии
 Гротескна симфонична сюита „Бай Ганю“
 Празнична увертюра“
 Симфоничната поема „Кървава песен“
 Рапсодия за симфоничен оркестър

 Концерти
 Три концерта за пиано и оркестър
 Концерт за цигулка и оркестър
 Концерт за виолончело и оркестър
 Концертино за цигулка

 Опери
 „Женско царство“, либрето Стефан Костов по едноименната му комедия (София, 1935)
 „Саламбо“, либрето Борис Борозанов по романа „Саламбо“ на Густав Флобер (София, 1940)
 „Хитър Петър“

 Балети
 „Папеса Йоанна“, либрето по едноименния роман на Емануел Роидис (София, 1969)

 Кантати
 „Да бъде ден“
 „Добрият ученик“
 „Балада за невестата“

 Произведения за пиано
 Три пиеси за пиано: Прелюд, Ноктюрно, Етюд

За него 
 Стършенов, Богомил. Веселин Стоянов. С., 1962.
 Любомир Сагаев. „Книга за балета“, С., ИК „Братя Сагаеви“, 2006
 Любомир Сагаев. „Книга за операта“, С., ИК „Братя Сагаеви“, 2008

Източници 

Български композитори
Класически композитори
Композитори на 20 век
Възпитаници на Националната музикална академия
Герои на социалистическия труд на България
Носители на Димитровска награда
Носители на орден „Георги Димитров“
Почетни граждани на Велики Преслав
Родени в Шумен
Починали в София