Ветрино (община)
Община Ветрино се намира в Североизточна България и е една от съставните общини на област Варна.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината попада в западната част на област Варна. С площта си от 292,333 km2 заема 7-о място сред 12-те общини на областта, което съставлява 7,64% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на североизток – община Вълчи дол;
 на изток – община Суворово;
 на югоизток – община Девня;
 на юг – община Провадия;
 на югозапад – община Каспичан от област Шумен;
 на запад – община Нови пазар от област Шумен.

Релеф, води 
Релефът на общината е предимно хълмист. В северната част се простират крайните югоизточни разклонения на Лудогорското плато с максимална височина връх Коруколак (355 m), разположен северозападно от село Доброплодно. В западната част, по границата с община Нови пазар от област Шумен, западно от селата Белоградец и Ягнило попадат източните склонове на платото Стана с височина от 441 m, разположена на 3,3 km западно от последното. В най-югозападната част, западно от село Невша се издига изолираното възвишение Сараите с височина до 362 m. Останалата източна и югоизточна част е по-слабо хълмиста и значително по-ниска, като най-ниската точка е в коритото на Провадийска река – 58 m н.в.

Близо 80% от територията на общината попада във водосборния басейн на Провадийска река, която протича в най-югозападната ѝ част по границата с община Каспичан и община Провадия. От север на юг през средата на общината протича левият ѝ приток – река Златина. Най-северната част на общината, землището на село Доброплодно, се отнася към Дунавския водосборен басейн, като тук протича част от най-горното течение на река Карамандере, ляв приток на Суха река.

На територията на общината има изградени няколко по-големи микроязовира, най-голям от които е язовир „Доброплодно“ на река Карамандере, водите на които се използват основно за напояване на земеделските земи.

Населени места 
Общината се състои от 10 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 МЗ № 2820/14 август 1934 г. – преименува с. Ясъ тепе на с. Ветрино;
 – преименува с. Ахър кьой на с. Габърница;
 – преименува с. Елес факъ на с. Доброплодно;
 – преименува с. Бейлии на с. Князево;
 – преименува с. Есетлии на с. Момчилово;
 – преименува с. Кутлу бей на с. Неофит Рилски;
 – преименува с. Орта кьой на с. Средно село;
 – преименува с. Яйла на с. Ягнило;
 МЗ № 3072/11 септември 1934 г. – преименува с. Тюрк арнаутлар на с. Белоградец;
 Указ № 360/обн. 2 август 1950 г. – преименува с. Князево на с. Млада гвардия;
 Указ № 385/обн. ДВ бр. 98/4 ноември 1996 г. – отделя селата Венчан, Златина, Петров дол и Староселец и техните землища от община Ветрино и ги присъединява към община Провадия.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Транспорт 
В най-югозападната част на общината, по долината на Провадийска река, преминава участък от 8,3 km от трасето на жп линията София – Горна Оряховица – Варна.

През общината преминават частично 5 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 67,1 km:
 два участъка от автомагистрала „Хемус“ с обща дължина 10 km (от km 369,1 до km 375 и от km 389,8 до km 393,7);
 участък от 22,3 km от Републикански път I-2 (от km 146,4 до km 168,7);
 началният участък от 6,9 km от Републикански път III-207 (от km 0 до km 6,9);
 началният участък от 4,1 km от Републикански път III-208 (от km 0 до km 4,1);
 последният участък от 5,7 km от Републикански път III-2901 (от km 26,9 до km 32,6).

Топографска карта

Източници

Външни препратки