Бребевница
Бребевница () е село в Западните покрайнини, община Цариброд, Пиротски окръг, Сърбия.

География 
Село Бребевница се намира в района, известен като Забърдие (Забърге), на 15 километра североизточно от Димитровград (Цариброд). Разположено е на юг от малката Забърдска река и на запад от днешната сръбско-българска граница.

История 
Бребевница се споменава в османо-турски документи от средата на 15 век под името Бребетинци, а по-късно през втората половина на XVI век като Бребевниче или Бребовниче. В него е имало 23 домакинства с доходи от 1635 акчета. В джелепкешански регистър от 1576 година са записани трима джелепкешани от Бребевниче – Нешо Петри, Милю Брайкю и Йофко Пеше. В регистър на войнушките бащини от 1606 година се споменават също трима войнуци от селото – Велчо, син на Стоян, Лале, син на Димитри, и Никола Райкин.

По това време то е част от каазата Шехиркьой (Пирот). По време на кратката сръбска окупация през първата половина на 1878 година спада към Височкия срез на Пиротски окръг. В Княжество България селото е част от Царибродска околия, Трънски окръг и е включено в община Станянци.

От ноември 1920 година до април 1941 година и от 1944 година селото е в състава на Сърбия (Кралство на сърби, хървати и словенци, Югославия).

През 1983 година край селото за открити залежи от огнеупорна глина.

Население 
Населението на Бребевница е предимно българско. Според преброяванията то се разпределя по следния начин:
 1900 г. – 352 души
 1905 г. – 373 души
 1921 г. – 365 души
 1948 г. – 413 души
 1953 г. – 372 души
 1961 г. – 329 души
 1971 г. – 233 души
 1981 г. – 149 души
 1991 г. – 90 души
 2002 г. – 62 души
 2011 г. – 25 души

Културни и природни забележителности 
 Манастир „Свети Димитър“, към който е имало килийно училище. Краеведът Богдан Николов пише, че в манастира са работели шест калугери и той е имал голямо културно значение за целия Царибродски край. По-късно манастирът е разрушен от турците, а монасите избягат в Света гора. След Освобождението е възстановен.
 Девет оброчни кръста, които опасват селото в кръг под формата на защитна сакрална зона. Краеведът Зденка Тодорова ги описва по следния начин: На селските гробища е оброкът на Св. Георги, в Долна махала е кръстът на Св. Архангел Михаил, над селската чешма има оброк на Св. Атанас, в местността „Бучумет“ е двуметровият кръст на Св. Никола Летни, недалеч от него в селското гумно на рода Андасарови е кръстът на Св. Петка, в местността „Бела яболка“ е кръстът на Св. Димитър, в местността „Магура“ край падналия на земята вековен дъб е кръстът на Св. Илия, в местността „Щърбеница“ е кръстът Пресвета и накрая в местността „Антанас“, където има фамилни гробища, е оброкът на Св. Елисей. Т.е. за защита на селото седем от оброците са поставени на важни места като чешмата, гробищата и от двете страни на манастира, а два са в частни имоти, където с поколения ги пазят ревниво. Особено интересен е двуметровия оброк на Св. Никола Летни – в средата му са издялани имената на хора от рода: Стана, Неца, Джуна, Джурджа, Нака.

Личности 
 Зоран Димитров (р. 1954) – поет.
 Шпира Тричков – музикант.

Бележки

Литература 
 Николова, Весна. Микротопонимията в Забърдието, сп. Мост, бр. 166 – 167, Ниш 2001, с.184 – 198
 Чирич, Йован. Селища в Димитровградски край, ч.III, сп. Мост, бр. 82, Ниш 1983

Села в Западните покрайнини
Села в община Цариброд
Забърдие