Асен Василиев
Асен Василиев Петров е виден български изкуствовед и художник, професор, народен деятел на изкуството, герой на социалистическия труд, почетен гражданин на Кюстендил, член на Съюза на българските художници.

Биография 
Роден е в Кюстендил. Дядо му Петре Кожаров е от Царево село, а баба му Ваклина е от село Вирче и е сродница на бабата на Владимир Димитров – Майстора. Баща му Васил Стоянов е фелдшер. Завършва гимназия в родния си град, а впоследствие – Художествената академия – София (1925) със специалност „Живопис“. През 1917 г. участва в изложбата на младите художници (организирана в училищната трапезария, Кюстендил) заедно с Владимир Димитров – Майстора, Кирил Цонев, Мориц Бенционов и други. Учителства в Берковица, Шумен и София. Като учител в Шумен (1927 – 30) сътрудничи на читалището, изнася беседи върху изкуството, декоратор е на читалищния театър. Участва в археологически разкопки в Мадара и прави над 400 рисунки на откритите там находки; поставя началото на изкуствоведската си събирателска дейност.

Художник-изследовател в Археологическия музей в София (1940 – 48), референт-ръководител на музеите в страната, в Комитета за наука, изкуство и култура (от 1948). Участва дейно в изграждането на музейната мрежа в страната, в преустройството на Археологическия музей, на музеите в Русе, Шумен, Панагюрище и др. Един от основателите на Института за изобразителни изкуства при БАН. Научен сътрудник при БАН (1950), ст.н. сътрудник (1952), зам.-директор на Института за изобразителни изкуства (1957 – 59). Професор по история на българското изобразително изкуство във ВИИИ, София (от 1974). Негова заслуга е полагането на основите на библиографията на българското изкуство, на архива на историята на българското следосвобожденско изкуство, на фонотеката към Института и др.

След пенсионирането си (1961) продължава да работи като изследовател на българското изкуство, общественик, член на художествените и реставрационни съвети при софийските музеи и галерии. Участва в многобройни художествени изложби на СБХ, открива самостоятелни изложби в Кюстендил (1970) и София (1975). Като художник застъпва предимно портретния жанр, пейзажа и натюрморта. Негови картини са притежание на НХГ, СГХГ, Художествената галерия „Владимир Димитров – Майстора“ в Кюстендил и редица галерии в страната, държавни сбирки и частни колекции.

Половин век Асен Василиев изследва изкуството на Българското възраждане. През 1942 г. проучва паметниците на културата в Македония. Три пъти пътува до Света гора, занимава се със скалните манастири при с. Иваново, Тракийската гробница при Казанлък, възрожденските църкви в София, Бачковския манастир, Зографския манастир и с редица други паметници и теми. Проучва и най-отдалечените църкви и манастири, създава уникални по своето богатство архив и картотека за всеки паметник и за отделните майстори на българското изкуство. Участва в научноизследователските експедиции на БАН и допринася за популяризиране на малко известни паметници на българското изобразително изкуство в Добруджа (1954), Северозападните Родопи (1956), Средните Родопи (1958), Северозападна България (1956), Западна България (1957 – 58) и др. Творчеството му включва важни научни изследвания в областта на изкуствознанието. Автор на повече от 30 книги и няколкостотин статии в периодичния печат. Инициатор за създаване на първата регионална енциклопедия в България – „Енциклопедичен речник Кюстендил“ (1979), и пръв неин главен редактор.

В кв. Колуша в гр. Кюстендил на площада пред средновековната църква „Свети Георги“ е издигнат негов паметник. Народен деятел на изкуството (1970), почетен гражданин на Кюстендил (1980). Носител на ордените „Георги Димитров“ (1980), „Св. св. Кирил и Методий“ I и II степен и „Червено знаме на труда“ (1970).

Библиография 
 Трем на българското възраждане, София 1936 (второ издание 1995)
 Черковно строителство в София до Освобождението, С. 1939
 Резбите на иконостаса в църквата „Св. Спас“ в Скопие, С. 1942
 Черепишки манастир, С. 1943
 Тетевенските църкви, С. 1948
 Ивановските стенописи, С. 1953
 Никола Ганушев (монография), С. 1953
 Е. Карамихайлова (монография), С. 1956
 Казанлъшката гробница, С. 1958
 Каменни релефи, С. 1959
 Ктиторски портрети, С. 1960
 Троянски манастир, С. 1962
 Възрожденски резби, С. 1962
 Иван Христов, С. 1965
 Български възрожденски майстори, С. 1965
 Бачковската костница, С. 1965
 Климент Охридски (албум), С. 1966
 Летописци на Априлското въстание (съавторство), С. 1966
 Образи на Климент Охридски (с И. Василиева), С. 1967
 Тома Вишанов – Молера, С. 1969
 Образи на Кирил и Методий в България, С. (1970)
 Бачковски манастир, С. 1971
 Араповски манастир (стенописи и архитектура), С. 1972
 Социални и патриотични теми в старото българско изкуство, С. 1973
 Каменна пластика, С. 1973 (с колектив)
 Борис Ненов (албум), С. 1975
 Ивановски стенописи, С. 1975
 Станислав Доспевски, С. 1975
 Ерминии. Технология и иконография, С. 1976
  История на българското изобразително изкуство, т.1, С. 1976 (съавтор)
 Художественото наследство на манастира Зограф, 1981 (съавтор)
 Български светци в изобразителното изкуство, С. 1987

Литература 
 Гаврилова, М. „Асен Василиев“, сп. Музеи и паметници на културата, С. 1974, № 4, с. 68 – 70;
 Божков, А., „Делото на Асен Василиев“. – Изкуство, 31, 1981, кн. 7, с. 28 – 30, 40 – 41;
 Енциклопедия на изобразителните изкуства в България, т. 1, С., 1980, с. 135;
 Житейски щрихи (сборник с материали от архива на Асен Василиев; изд. „Графика 19“), С. 2004;
 Мавродинова, Лиляна, „Асен Василиев (1900 – 1981). Многолик талант с възрожденски порив и изследователски плам“, в Известия на Исторически музей, Кюстендил, т.XVI, Велико Търново, 2010, с.351 – 360.

Външни препратки 
 От и за Асен Василиев в Своден каталог НАБИС – национален каталог на академичните библиотеки в България
 „Асен Василиев: 105 години от рождението му живопис, рисунки, документи (10 ноември 2005 – 16 декември 2005)“, сайт на СГХГ
 „Отвориха архива на Асен Василиев“, в-к „Сега“, 29 юни 2004

Бележки 

Български изкуствоведи
Български художници
Кюстендилски художници
Български учители
Възпитаници на Националната художествена академия
Учени от БАН
Герои на социалистическия труд на България
Носители на орден „Червено знаме на труда“
Носители на орден „Св. св. Кирил и Методий“
Носители на орден „Народна република България“ I степен
Почетни граждани на Кюстендил
Родени в Кюстендил
Починали в София
Хора с архиви в Централния държавен архив
По произход от Царево село
По произход от Вирче