Арковна
Арковна е село в Североизточна България. Намира се в община Дългопол, област Варна.

История

Османски период 
През османския период и през ранния XX век селото носи името Реджеб махле.

След Освобождението 
Българското село Арковна е основано от малоазийски преселници от с. Мандър (днес Мурадийе) и Гьобел в Турция, на юг от град Бандърма, в района на изток от езерото Маняс. В периода 1882 – 1884 г., по договореност за размяна на имоти с тогавашното турско население в с. Реджеб махале, българските преселници пристигат поетапно. От устни сведения и стари регистри става ясно, че най-много заселници в Арковна - 32 семейства, пристигат в периода 1882-1884 година. 

В първите десетилетия, българите живеят в турските къщи, но постепенно почти цялото село издига нови къщи. Най-представителната сграда, построена скоро след преселението е училището, следвана от православен храм с патрон „Св. вмчк Димитър“. И двете обществени сгради са финансирани от богатия род Бурови. Сред преселниците има и гръцки фамилии, една от тях и днес пази името Гъркови.

Имената на жители на селото се споменават в криминална хроника от 10 март 1923 г.

С МЗ № 2820/обн. 14 вгуст 1934 г. село Реджеб махле се преименува на село Арковна.

Население 
При първото регистрирано преброяване след Освобождението ( 1880 год. ) населението е 453 жители. Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав

Преброяване на населението през 2011 г. 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религии 
Източно православие.

Културни и природни забележителности 
В близост е река Камчия, малък приток на която минава през селото. Два невисоки планински върха го обграждат – „Каята“ и „Арковна“ (дал името на селището). Името няма сигурна етимология.

В района на селото се намират над петнадесет пещери, половината от които са над 20 метра дълбоки. „Тулумовата пещера“ на връх Арковна е защитена местност, обитавана от прилепи.

На билото на върха Арковна има останки от селищен живот от праисторията до края на античността. В района е засвидетелствана сравнително голяма концентрация на монети на келтския цар Кавар от III век пр. Хр., основал държава в Югоизточна Тракия със столица Тиле. Възможно е той да е владял крепостта на връх Арковна, вероятно защитаваща границите му с държавата на гетите. В района съществуват тракийски могилни некрополи от целия период на античността. Проучено е тракийско светилище от III–IV век с мраморни релефи на тракийския конник. Има и останки от 15 славянски землянки.За любителите на пешеходния туризъм са  маркирани  5 маршрута, поставени над 40 указателни табели, 3 информационни табла с карти и един жалон.

Редовни събития 
На Димитровден всяка година в селото се празнува патронният празник на църквата. Раздава се курбан на всички жители и гости за здраве и благоденствие.

Други 
На върха Арковна, в местността „Гюрлата“, има семеен хотел, а в центъра на селцето е странноприемницата „Гюрла“. 

Под вр. Малка Арковна има винарска изба, където може да проследите процеса на производство и да дегустирате вината. В района на избата има и малък параклис.

Източници

Външни препратки 
 120-годишнината от преселването на българи от турските села Гюбел и Мандър във Варненско
 Фотография на селото и връх Арковна, направена от върха Каята

Села в област Варна
Населени места в община Дългопол