Вършец (община)
Община Вършец се намира в Северозападна България и е една от съставните общини на област Монтана.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в югоизточната част на област Монтана. С площта си от 240,112 km2 заема 8-о място сред 11-те общините на областта, което съставлява 6,6% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на запад и северозапад – община Берковица;
 на север – община Криводол, област Враца;
 на изток – община Враца, област Враца;
 на юг – община Своге, Софийска област.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е средно, ниско планински и хълмист, като територията ѝ изцяло попада в пределите на Западна Стара планина и Западния Предбалкан.

Южната и източната половина на общината се заемат от склоновете на две планини, части от Западна Стара планина. В южната половина се простира северната част на планината Козница с нейния първенец връх Тодорини кукли (1785 m), разположен на границата с община Берковица, а източната ѝ половина се заема от крайните северозападни части на Врачанска планина. Нейната максимална височина в пределите на общината – връх Стрешеро (1215 m) се издига източно от село Горно Озирово, на границата с Община Враца.

На север от Козница и на запад от Врачанска планина на около 350 – 500 m н.в. е разположена Вършецката котловина, която структурно принадлежи към Западния Предбалкан. Котловината е широко отворена на североизток, като в тази посока е и нейният наклон. По цялото ѝ протежение протича река Ботуня. Към Западния Предбалкан се отнася и хълмистият и нископланински район разположен северно и северозападно от котловината, известен под името Замфировска хълмиста област. Нейната максимална височина – Драганички връх (638,5 m) се намира западно от село Черкаски.

Минималната височина на община Вършец се намира северно от село Стояново, в коритото на река Ботуня – 228 m н.в.

Води 
Основна водна артерия на община Вършец е река Ботуня, която протича през нея с цялото си горно течение. Тя води началото си от източното подножие на връх Тодорини кукли и се насочва на североизток, като протича в дълбока и залесена долина. Югозападно от град Вършец навлиза във Вършецката котловина, преминава през общинския център, пресича надлъжно цялата котловина и северно от село Стояново напуска общината. В нея отляво и отдясно се вливат малки и къси реки водещи началото си от околните планини и хълмистата област, заграждащи котловината.

Климат 
Климатът в района на община Вършец е умерено континентален и е под влиянието на западните и северозападните ветрове, с характерните черти на умерено-континенталната климатична област и на тази на високите котловинни полета. Съчетанието на предбалканските хълмове с речните долини придава специфичния физикогеографски облик на общината, отнасящ се към Севернобългарската подобласт на умерено-континенталната климатична област. Характеризира се със студена зима, горещо лято, прохладна пролет и есен. Средномесечната януарска температура е – 2,1 °C, средномесечната юлска температура е 22 °C, а средногодишната температура достига 11 °C, като са характерни големи температурни амплитуди. На юг в планинските части температурните амплитуди намаляват. Валежите са от дъжд и сняг, като годишната сума е 953 мм/м2 с максимум през месеците май и юни, а минимум през януари и февруари. Сезонното разпределение на валежите е неравномерно, като най-много са валежите през лятото. Средният брой на дните без валежи е малък, а снежната покривка се задържа средно 60 дни през годината. Скоростта на вятъра е 1,1 м/сек. Главно поради това величината на охлаждане е много малка. Поради малката си скорост той влияе освежаващо и пречиства въздуха, който в община Вършец е умерено влажен.

Население

Населени места 
Общината има 10 населени места с общо население 6927 жители към 7 септември 2022 г.

Население (1934 – 2021)

Население по възрастови групи

Етнически състав 

Етническа група от общо 7738 самоопределили се (към 2011 година):

 българи: 6342
 турци: 4
 цигани: 1348
 други: 18
 неопределени: 26

Административно-териториални промени 
 Указ № 691/обн. 15.12.1922 г. – признава Клисурския манастир за отделно населено място – ман.с. Клисурски манастир;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Сердар чифлик на с. Сердар;
 – преименува с. Хаджийска махала (Хаджи махла) на с. Черкаски;
 Указ № 47/обн. 09.02.1951 г. – преименува с. Сердар на с. Стоян Лилково;
 Указ № 334/обн. 13.07.1951 г. – преименува с. Стоян Лилково на с. Стояново;
 Указ № 5/обн. 8 януари 1963 г. – заличава с. Заножене и го присъединява като квартал на с. Вършец;
 Указ № 546/обн. 15.09.1964 г. – признава с. Вършец за гр. Вършец;

Транспорт 
През общината преминават частично 3 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 32,5 km:
 участък от 19,2 km от Републикански път III-162 (от km 13,8 до km 33,0);
 последният участък от 11 km от Републикански път III-812 (от km 6 до km 17,0);
 началният участък от 2,3 km от Републикански път III-1621 (от km 0 до km 2,3).

Топографска карта

Бележки

Източници

Външни препратки 
 Официален сайт на община Вършец
 Информационен сайт за град Вършец
 Бизнес сайт на град Вършец. Каталог на фирмите извършващи дейност на територията на община Вършец; бизнес новини.
 Град Вършец в мрежата. Снимки от Вършец. Карта на улиците във Вършец. Блогове за живота в град Вършец.