Морфема
Морфемата ( – „форма“, в смисъл на оформям, давам значение) е най-малката смислова единица в езика.

Понятие 
В българското езикознание морфемите се делят на корен, представка, наставка, окончание, съединителна морфема и определителен член.

Главната морфема в думата е коренът, тъй като той е носител на основното лексикално значение. Представката (префикс) стои пред корена или пред друга представка. Наставката  стои след корена или след друга наставка. Съединителната морфема има структурна роля в сложни думи да съединява двата корена, представката и наставката или представката и корена. Окончанието (флексията) стои в края на думата и изразява граматически значения. Членната морфема стои в края на имена (съществително, прилагателно) и някои причастия.

Видове 
Морфемите биват два вида – лексикални и граматични. Граматическите морфеми служат за образуване на различните форми на една дума и са носители на граматическите значения. Морфологията изучава именно граматическите морфеми.

Лексикални морфеми (Словообразуващи) 
Лексикалните морфеми носят основното речниково значение на думата и служат за образуване на нови думи. Тези морфеми са обект на лексикологията и по-конкретно на словообразуването:
 Корен
 Наставка (суфикс)
 Представка (префикс)

Граматически морфеми (Формообразуващи) 
 Окончание
 Определителен член

В българския език 
Освен двата основни вида морфеми, при образуването на сложни думи в българския език се използва и една особена морфема, която няма нито лексикално, нито граматично значение. Тя се нарича съединителна морфема. В българския език съединителната морфема винаги е гласна. Носи и наименованието съединителна гласна. Има формално-съединителна функция. Примери: вод-О-скок, проход-И-мият; зъб-О-лекар; крав-Е-ферма; пет-И-летка

Класификация според самостойност и изменяемост 

 свободни морфеми – могат да стоят самостоятелно
 свързани морфеми – не могат да бъдат самостоятелни, трябват да бъдат прикрепени
 променящи се морфеми (allomorphs) – не винаги имат една-единствена форма, напр. в англ. like/s/, teach/es/

Езици според морфологията им 
 просто морфологично образувани
 образувани чрез съчетаване на много морфеми в думите (polysynthetic)
 тр. Namixaridand – „те не купуваха“

Вижте също 
 Словообразуващи и формообразуващи морфеми

Източници