Свиленград (община)
Община Свиленград се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Хасково.

История 
Значителна част от общината обхваща територия, влязла в състава на съвременната българска държава при подписването на Българо-турската конвенция през 1915 г., която територия е по същество единствената дълготрайна териториална придобивка на България от Първата световна война. (Малка част от спечелената територия се намира в община Тополовград.)

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в източната част на област Хасково. С площта си от 700,315 km2 заема 4-то място сред 11-те общини на областта, което съставлява 12,65% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на запад – община Любимец;
 на северозапад – община Харманли;
 на север – община Тополовград;
 на изток – Турция;
 на юг – Република Гърция.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е равнинен, хълмист и ниско планински, като територията ѝ попада в крайните североизточни части на Източните Родопи, долината на река Марица и югозападните разклонения на планината Сакар.

Североизточните части на общината се заемат югозападните разклонения на планината Сакар, като на 4 km североизточно от село Костур, на границата с община Тополовград се издига най-високата точка на планината и на цялата община Свиленград – връх Вишеград 856,1 m.

Югозападно от Сакар планина, на протежение от около 24 – 25 km, от северозапад на югоизток и ширина между 5 и 10 km се простира долината на река Марица. В коритото на реката, южно от ГКПП Капитан Андреево-Капъкуле, на границата с Република Гърция се намира най-ниската точка на община Свиленград 40 m н.в.

В югозападния район на общината (част от землищата на селата Сива река и Мезек) се заемат от северните склонове на рида Гората (част от Източните Родопи). В него, югозападно от село Мезек, на границата с община Любимец е разположен връх Шейновец 703,6 m, който по погрешка се смята за най-високата точка на рида Гората.

Води 
От северозапад на югоизток, на протежение от около 24 – 25 km протича част от долното течение на река Марица. На територията на община Свиленград в нея се вливат четири по-големи притока – реките:
 – Голяма река (38 km). Тя извира на 612 m н.в. в Сакар планина, на 100 m от кръстопътя Голямата звезда (община Харманли). Тече в южна посока в плитка наносна долина, на отделни места и с проломен характер. В средното си течение носи името Буюклийска река, а в долното – Канаклийска река. Влива отляво в река Марица на 48 m н.в., на 2 km югоизточно от град Свиленград. Площта на водосборния ѝ басейн е 163 km2, което представлява 0,31% от водосборния басейн на Марица;
 – Левченска река (44 km). Левченска река извира под името Карталдере на 730 m н.в. в Сакар планина, на 2,6 km северозападно от връх Вишеград. Тече в южна посока в тясна, на места проломна долина. След село Димитровче долината ѝ се разширява и става асиметрична със стръмни леви и полегати десни склонове. Влива отляво в река Марица на 44 m н.в., на 400 m югозападно от село Генералово. Площта на водосборния r̀ басейн е 144 km2, което представлява 0,27% от водосборния басейн на Марица]
 – Ченгенедере (20 km). Js извира под името Бахчадере от югозападните склонове на Сакар планина на 354 m н.в., на 1,4 km североизточно от село Мустрак, община Свиленград. Тече в южна посока в тясна долина. В миналото се е вливала отляво в река Марица на 44 m н.в., на 1,5 km югоизточно от село Генералово, но сега на 1 km преди бившето ѝ устие водите ѝ се насочват на изток в напоителен канал и се губят в обработваемите земи югозападно и южно от село Капитан Андреево. Площта на водосборния r̀ басейн е 38 km2, което представлява 0,07% от водосборния басейн на Марица]
 – Каламица (38 km). Река Каламица е последният приток на река Марица, вливаща се в нея на българска територия. Тя извира от югозападните склонове на Сакар планина на 458 m н.в., на 2,3 km североизточно от село Равна гора. Тече в южна посока в тясна долина. След устието на левия си приток Кабаягаджи дере на протежение около 2 km служи за граница между България и Турция, след което отново навлиза в българска територия. Влива се отляво в река Марица на 43 m н.в., на 350 m югоизточно от село Капитан Андреево. Площта на водосборния ѝ басейн е 59 km2, което представлява 0,11% от водосборния басейн на Марица.

В най-източната част на общината, по границата с Турция, на протежение от 5,4 km протича част от долното течение на река Тунджа. В нея отдясно, на турска територия се влива Карабашка река, която на територията на България протича с горното и средното си течение през селата Студена и Сладун.

Населени места 

Общината се състои от 24 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Охланлии на с. Момково;
 Указ № 162/обн. 08.04.1931 г. – признава н.м. Турска Левка за отделно населено място – с. Стара Левка;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Хаджи кьой на с. Благунци;
 – преименува с. Киречлик на с. Варник;
 – преименува с. Паша кьой на с. Генералово;
 – преименува с. Димитри кьой на с. Димитровче;
 – преименува с. Виран теке на с. Капитан Андреево;
 – преименува с. Кюстю кьой на с. Костур;
 – преименува с. Коджа апли на с. Лисово;
 – преименува с. Фикел на с. Маточина;
 – преименува с. Ения на с. Младиново;
 – преименува с. Мустраклии на с. Мустрак;
 – преименува с. Паша кьой на с. Пашово;
 – преименува с. Аладаа на с. Пъстрогор;
 – преименува с. Евджилер на с. Равна гора;
 – преименува с. Каик кьой на с. Райкова могила;
 – преименува с. Хас кьой на с. Сладун;
 – преименува с. Соуджак на с. Студена;
 – преименува с. Кара хадър на с. Чернодъб;
 – преименува с. Юскюдар на с. Щит;
 Указ № 902/обн. 31.12.1963 г. – заличана селата Благунци и Стара Левка поради изселване;
 Указ № 1885/обн. 06.09.1974 г. – заличава с. Ново село и го присъединява като квартал на гр. Свиленград.

Население 

Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Политика

Общински съвет 
Състав на общинския съвет, избиран на местните избори през годините:

Транспорт 
През средата на общината, от северозапад на югоизток, по долината на река Марица, на протежение от 21,7 km преминава участък от трасето на жп линията София – Пловдив – Свиленград – Капитан Андреево.

През общината преминават изцяло или частично 9 пътя от републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 156,3 km:
 последният участък от 23,7 km от автомагистрала Марица (от km 93,6 до km 117,3);
 последният участък от 25,1 km от републикански път I-8 (от km 361 до km 386,1);
 последният участък от 23,3 km от републикански път II-55 (от km 166,7 до km 190,0);
 целият участък от 3,5 km от републикански път II-80;
 последният участък от 7,1 km от републикански път III-505 (от km 56,7 до km 63,8);
 последният участък от 5,2 km от републикански път III-761 (от km 32,8 до km 38,0);
 началният участък от 26,3 km от републикански път III-5507 (от km 0 до km 26,3);
 целият участък от 34,9 km от републикански път III-5509;
 последният участък от 7,2 km от републикански път III-7612 (от km 14,7 до km 21,9).

Топографска карта

Източници

Външни препратки