Бургас (община)
Община Бургас се намира в Югоизточна България и е една от съставните общини на област Бургас. Административен център на общината е град Бургас.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината се намира в централната част на област Бургас и с площта си от 559,151 km2 заема 6-о място сред 13-те общини на областта, което съставлява 7,22% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на юг – община Созопол;
 на запад – община Камено;
 на север – община Айтос;
 на североизток – община Поморие;
 на изток – Черно море.

Релеф, води 
С изключение на най-северната и най-южната и югоизточна част територията на общината се заема от източната, най-ниска част на Бургаската низина. Най-северната част, част от землищата на селата Драганово и Брястовец се заемат от южните склонове на Айтоска планина (част от Източна Стара планина), като тук се намира и най-високата точка на общината – връх Керезбаир (330 m). В най-южната част, в землището на село Извор се простират част от най-северните разклонения на рида Босна от планината Странджа с маскимална височина до 160 m. В югоизточната част, в землището на село Маринка попадат западните склонове на възвишението Росен баир с височина от 267 m. В центъра на общината, западно от квартал „Меден рудник“ на град Бургас се издига уединеното възвишение Върли бряг с височина от 209 m.

Цялата община попада във водосборния басейн на Черно море. Тук се намират двете ни най-големи черноморски езера – Бургаското и Атанасовското и източната част на големия язовир Мандра. През общината преминават най-долните течения на четири реки: Айтоска и Чукарска река, вливащи се в западната част на Бургаското езеро и Факийска и Изворска река, вливащи се в югоизточната част на язовир Мандра.

Населени места 

Общината се състои от 12 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 през 1886 г. – с. Салихлер – изселено;
 Указ № 472/обн. 10 октомври 1899 г. – преименува с. Кайнарджа на с. Извор;
 указ № 162/8 април 1931 г. – признава н.м. Ветрен за с. Ветрен;
 – признава и преименува н.м. Карагьозлер за с. Маринка;
 – признава и преименува н.м. Кафка за с. Надежда;
 – признава и преименува н.м. Кара баир за м. Рудник;
 – признава и преименува н.м. Папарос за с. Сарафово;
 – признава и преименува н.м. Чифлик Ахренлии за с. Твърдица;
 МЗ № 2820/обн. 14 август 1934 г. – преименува с. Атанас кьой на с. Атанасово;
 – преименува с. Лъджа кьой на с. Баня;
 – преименува с. Джан кардаш на с. Братово;
 – преименува с. Кара агач на с. Брястовец;
 – преименува с. Урум ени кьой на с. Българово;
 – преименува с. Мугрис на с. Горно Езерово;
 – преименува с. Вая кьой на с. Долно Езерово;
 – преименува с. Арнауткьой на с. Драганово;
 – преименува с. Терджумен на с. Изворище;
 – признава и преименува н.м. Баа тарла за с. Лозово;
 – преименува с. Каба сакал на с. Равнец;
 – преименува с. Ходжамар на с. Рудник;
 МЗ № 3774/обн. 7 декември 1934 г. – преименува м. Рудник на м. Меден рудник;
 Указ № 808/обн. 18 юли 1948 г. – присъединява с. Атанасово като квартал на гр. Бургас;
 Указ № 949/обн. 8 декември 1949 г. – преименува с. Надежда на с. Крайморие;
 – преименува с. Ветрен на с. Житарово;
 указ № 107/обн. 13 март 1951 г. – преименува с. Скеф на с. Димчево;
 – преименува с. Домуз орман на с. Миролюбово;
 Указ № 236/28 май 1956 г. – преименува с. Баня на с. Банево;
 Указ № 292/обн. 30 юли 1957 г. – признава н.м. Черно море за мин.с. Черно море;
 Указ № 546/обн. 15 септември 1964 г. – признава с. Българово за с.гр.т. Българово;
 Указ № 1942/обн. 17 септември 1974 г. – признава с.гр.т. Българово за гр. Българово;
 Указ № 2013/обн. 24 октомври 1975 г. – присъединява м. Меден рудник като квартал на гр. Бургас;
 Указ № 3182/обн. ДВ бр.89/17 ноември 1987 г. – присъединява с. Горно Езерово като квартал на гр. Бургас;
 – присъединява с. Крайморие като квартал на гр. Бургас;
 – присъединява с. Лозово като квартал на гр. Бургас;
 – присъединява с. Сарафово като квартал на гр. Бургас;
 Указ № 250/обн. 22 август 1991 г. – присъединява с. Долно Езерово като квартал на гр. Бургас;
 Указ № 313/обн. 11 октомври 1991 г. – възстановява старото име на с. Житарово – с. Ветрен;
 Указ № 383/обн. ДВ бр.98/4 ноември 1996 г. – отделя с. Маринка и землището му от община Созопол и го присъединява към Община Бургас;
 – отделя с. Твърдица и землището му от община Созопол и го присъединява към Община Бургас;
 Реш. МС № 58/обн. ДВ бр.11/10 февруари 2009 г. – присъединява с. Банево като квартал на гр. Бургас;
 – присъединява с. Ветрен като квартал на гр. Бургас;
 Указ № 121/обн. ДВ бр.38/21 май 2010 г. – отделя с. Извор и землището му от община Созопол и го присъединява към Община Бургас;
 Реш. МС № 452/обн. ДВ бр.47/26 юни 2015 г. – присъединява с. Рудник като квартал на гр. Бургас;
 – присъединява с. Черно море като квартал на гр. Бургас;

Административно деление 
Община Бургас включва два града (Бургас и Българово) и 13 села. Административно-териториалното деление на община Бургас включва 10 кметства (гр. Българово, м.с. Черно море, с. Рудник, с. Равнец, с. Маринка, с. Драганово, с. Брястовец, с. Изворище, с. Твърдица, и с. Извор) и 3 населени места с кметски наместници (с. Братово, с. Димчево, с. Миролюбово. Въпреки че Община Бургас е с население над 100 000 души, тя не е поделена на административни райони.

В самия гр. Бургас са обособени 6 териториални дирекции:
 „Възраждане“ – к-с „Меден Рудник“, кв. „Победа“, „Акациите“ и „Горно Езерово“
 „Изгрев“ – к-с „Изгрев“, к-с „Зорница“, кв. „Сарафово“
 „Приморие“ – ЦГЧ, к-с „Възраждане“, кв. „Крайморие“, с. Ченгене скеле (Рибарско селище), Парк „Росенец“, Алатепе
 „Освобождение“ – к-с „Славейков“, кв. „Лозово“, „Банево“ и „Ветрен“
 „Зора“ – к-с „Лазур“, к-с „Бр. Миладинови“
 „Долно езерово“ – едноименният квартал.

Население 
Средногодишното население за 2011 година е 212 902 жители.

Население на община Бургас през годините, според данни на НСИ:

Раждаемост, смъртност и естествен прираст 
Раждаемост, смъртност и естествен прираст през годините, според данни на НСИ:

Коефициент на раждаемост, смъртност и естествен прираст през годините, според данни на НСИ (средно на 1000 души, в ‰):

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Политика

Общински съвет 

Състав на общинския съвет, избиран на местните избори през годините:

Награди за Община Бургас 
 Победител в категория „Tech City“, раздел „големи общини“, в онлайн конкурса „Кмет на годината, 2017“. Приз за кмета Димитър Николов за цялостно внедряване на нови технологии в градовете за улеснение на гражданите и привличане на туристи.

Транспорт 
През средата на общината, от запад на изток преминава последният участък от 15 km от трасето жп линия София – Карлово – Бургас.

През общината преминават частично или изцяло 12 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 115,9 km:
 последният участък от 13 km от автомагистрала „Тракия“ (от km 346 до km 359);
 последният участък от 15,6 km от Републикански път I-6 (от km 492,9 до km 508,5);
 участък от 31,7 km от Републикански път I-9 (от km 224,8 до km 256,5);
 последният участък от 6,5 km от Републикански път II-79 (от km 83,7 до km 90,2);
 началният участък от 6,5 km от Републикански път II-99 (от km 0 до km 6,5);
 последният участък от 4,1 km от Републикански път III-906 (от km 61,2 до km 65,3);
 последният участък от 1,9 km от Републикански път III-5392 (от km 16,5 до km 18,4);
 началният участък от 6 km от Републикански път III-6008 (от km 0 до km 6,0);
 началният участък от 14,6 km от Републикански път III-6009 (от km 0 до km 14,6);
 последният участък от 1,8 km от Републикански път III-7907 (от km 15,2 до km 17,0);
 последният участък от 8,3 km от Републикански път III-7908 (от km 15,9 до km 24,2);
 началният участък от 18,9 km от Републикански път III-7909 (от km 0 до km 18,9).

Топографски карти

Бележки

Външни препратки 

  
  Официален уебсайт на общински съвет Бургас