Отокар II (Бохемия)
Пршемисъл Отакар II, Желязно-Златния Крал (; ) е крал на Бохемия от 1253 до смъртта си през 1278 г.

Произход и управление 

Син е на крал Вацлав I от династията на Пршемисловците, а чрез майка си Кунигунда фон Хоенщауфен е свързан с фамилията Хоенщауфен като внук на крал Филип Швабски. Наречен е на дядо си крал Отокар I.

На 27 март 1247 г. баща му го прави маркграф на Моравия. През 1251 е избран за херцог на Австрия. След продължителни спорове с унгарския крал Бела IV, през 1260 получава Херцогство Щирия. През 1269 наследява херцогство Каринтия и Карниола.

През следващите години влиза в конфликт с Хабсбургите. През 1276 година започва война между Рудолф и Отокар, в която последният претърпява поражение и в края на 1276 година е принуден да се откаже от Австрия, Щирия, Каринтия и Крайна, които отиват под контрол на краля на Германия. Рудолф I триумфално влиза във Виена. Въпреки това през следващата година Отокар II отново тръгва против краля, но на 26 август 1278 годна в битката на Моравско поле чешката армия е разбита от Рудолф I, а самият Отокар II загива.

Фамилия 
Първи брак: на 11 февруари 1252 г. с Маргарет фон Бабенберг (1205 – 1267), дъщеря на австрийския херцог Леополд VI фон Бабенберг и на византийската принцеса Теодора Ангелина, която е внучка на византийския император Алексий III Ангел. Тя е вдовица на германския крал Хайнрих II Хоенщауфен († 1242). Бракът е бездетен и те се развеждат през 1261 г.

Втори брак: на 25 октомври 1261 г. в Братислава с Кунигунда Ростиславна (1246 – 1285), дъщеря на руския черниговски княз Ростислав Михайлович и унгарската принцеса Анна, дъщеря на унгарския крал Бела IV. Двамата имат децата:

 Хайнрих (* 1262, † 1263)
 Кунигунда Пршемисловна (* 1265, † 27 ноември 1321), ∞ херцог Болеслав от Мазовия, след развод 1302 г. абатеса на Св. Георг в Прага
 Агнеса (1269 – 1296), ∞ Рудолф II (1271 – 1290), херцог на Австрия (брат на Албрехт I)
 Вацлав II (1271 – 1305), крал на Бохемия

Извънбрачни деца с придворната дама Анна (?Маргарете, ?Агнес) фон Кюнринг:
 Николаус I, ∞ 1283 Аделхайд фон Хабсбург
 Йохан (Ješek), пробст на Вишеград до 1296
 Агнес, ∞ Бавор III, владетел на Страконице
 дъщеря, ∞ Маркварт от Търнава
 дъщеря, ∞ 1276 за Вок, владетел на Бенешов и Кравар
 Елизабет, ∞ Викард, владетел на Полна, бургграф на Брюн
 дъщеря, ∞ 1277 за владетел на Вайтра

Източници 

 Robert Luft: Přemysl Otakar II. Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 20, Duncker & Humblot, Berlin 2001, ISBN 3-428-00201-6, S. 697 – 699
 Jörg K. Hoensch: Přemysl Otakar II. von Böhmen. Der goldene König. Verlag Styria, Graz/Wien/Köln 1989, ISBN 3-222-11910-4.
 Jiří Kuthan: Přemysl Ottokar II. König, Bauherr und Mäzen. Höfische Kunst im 13. Jahrhundert. Verlag Böhlau, Wien 1996, ISBN 3-205-98119-7.
 Alfons Huber: Ottokar II., König von Böhmen. Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 24, Duncker & Humblot, Leipzig 1887, S. 768 – 772.
 Miloslav Polívka: PREMYSL OTTOKAR II. Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon (BBKL). Band 7, Bautz, Herzberg 1994, ISBN 3-88309-048-4, Sp. 928 – 930.

Външни препратки 
 OTAKAR PŘEMYSL II King of Bohemia, fmg.ac

История на Чехия
Монарси на Бохемия
Монарси на Австрия
Пршемисловци
Маркграфове на Крайна
Херцози на Крайна
Херцози на Каринтия
Австрийски херцози
Херцози на Щирия