Съединение (община)
Община Съединение се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Пловдив.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в западната част на област Пловдив. С площта си от 297,992 km2 заема 9-о място сред 18-те общините на областта, което съставлява 4,97% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на север – община Хисаря;
 на изток – община Калояново;
 на югоизток – община Марица;
 на юг – община Родопи;
 на запад – община Пазарджик, област Пазарджик;
 на северозапад – община Стрелча, област Пазарджик.

Природни ресурси

Релеф 
С изключение на крайните северозападни части където релефът е хълмист, в останалата част на общината той е равнинен. Територията ѝ попада в северните части на Пазарджишко-Пловдивското поле на Горнотракийската низина и в крайните южни разклонения на Същинска Средна гора.

Над 95% от територията на община Съединение се заема от северните части на Пазарджишко-Пловдивското поле на Горнотракийската низина, с надморска височина между 200 и 350 m. Югоизточно от град Съединение, на границата с община Марица се намира най-ниската ѝ точка – 187 m н.в.

В крайния северозападен ъгъл на общината (землището на село Драгомир) попадат южните хълмисти части на Същинска Средна гора. На около 5 km, северозападно от селото, на границата с община Стрелча, се намира връх Генова могила 534,2 m – най-високата точка на общината.

Води 
През общината протичат две основни реки, леви притоци на Марица – Пясъчник и Потока, които текат през нея със средните си течения. Река Пясъчник навлиза в общината като изтича от големия язовир Пясъчник, минава покрай селата Любен, Неделево, Церетелево и Голям чардак и източно от село Малък чардак напуска нейните предели. Река Потока идва от община Пазарджик, минава през общинския център и югоизточно от него навлиза в община Марица.

На река Пясъчник е изграден големия язовир Пясъчник, като в пределите на общината попада малка част от него. Водите му се използват за напояване на обширните земеделски земи в Пазарджишко-Пловдивското поле. Освен него на територията на община Съединение има изградени още множество микроязовири, водите на които също са включени в напоителните системи. По-големи от тях са: „Церетелево“, „Любен“, „Правище“ и др.

Климат 
Община Съединение има преходно-континентален климат. Забелязва се известно различие в количеството на валежите в сравнение със съседните райони. Тук са измерени едни от най-ниските техни средногодишни суми за Южна България (495 л/м2). В този смисъл добре изразеното пролетно и лятно засушаване, както и високите температури определят района като по-неблагоприятен в климатично отношение. По данни на метеорологическата станция най-рано сняг е падал през втората половина на ноември и се е задържал най-късно до втората половина на март. Снежната покривка е общо взето, много тънка, а продължителността на снежния период е около 80 дни. Най-малка е тя през втората десетдневка на ноември и третата десетдневка на януари. Първият мраз в района настъпва средно към 27 октомври, а последният – към 9 април. Ето защо е налице доста продължителен вегетационен период на растенията без мраз, което осигурява отглеждането на голям брой култури.

Почви 
На територията на община Съединение са се оформили следните почвени различия: чернозем-смолници, слабо и силно излужени, глинести и тежко песъчливо-глинести; чернозем-смолници, силно излужени, слабо до средно оподзолени, ерозирани; канелено-горски почви, слабо и средно излужени; канелено-горски почви, силно излужени до слабо оподзолени, средно и леко песъчливо-глинести; алувиално-светли и алувиално-ливадни светли, глинесто-песъчливи почви; делувиални почви, леко песъчливо-глинести.

Чернозем-смолници са основните почви в общината като заемат над 80% от територията ѝ. Оподзолени канелено-горски почви са представени основно в крайните северозападни хълмисти части на общината, а алувиалните и алувиално-ливадните почви – около речните корита на реките Пясъчник и Потока и местните малки рекички.

Населени места 

Общината се състои от 10 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 през 1878 г. – преименувано е с. Български чардак на с. Голям чардак от населението без административен акт;
 – преименувано е с. Турски чардак на с. Малък чардак от населението без административен акт;
 Указ № 36/обн. 08.02.1906 г. – преименува с. Кара Мустафаларе на с. Любен;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Яхларе на с. Драгомир;
 – преименува с. Дорутлии на с. Малко Борисово;
 – преименува с. Демирдишлии на с. Найден Герово;
 – преименува с. Насва кьой на с. Свети Наум;
 – преименува с. Масатларе на с. Точиларци;
 – преименува с. Даутларе на с. Царимир;
 – преименува с. Думанлии на с. Церетелево;
 МЗ № 1189/обн. 25.03.1947 г. – преименува с. Малко Борисово на с. Правище;
 Указ № 334/обн. 13.07.1951 г. – преименува с. Свети Наум на с. Неделево;
 Указ № 516/обн. 22.12.1962 г. – заличава с. Елешница поради изселване;
 Указ № 829/обн. 29.08.1969 г. – преименува с. Голямо Конаре на с. Съединение и го признава за гр. Съединение;
 Указ № 1885/обн. 06.09.1974 г. – заличава с. Точиларци и го присъединява като квартал на гр. Съединение.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Транспорт 
През територията на общината, от югоизток на северозапад на протежение от 12,4 km преминава участък от трасето на жп линията Пловдив – Панагюрище.

През общината преминават частично 4 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 45 km:
 участък от 17,4 km от Републикански път III-606 (от km 62,8 до km 80,2);
 последният участък от 5,9 km от Републикански път III-805 (от km 13,7 до km 19,6);
 началният участък от 17,7 km от Републикански път III-6062 (от km 0 до km 17,7);
 последният участък от 4 km от Републикански път III-8005 (от km 7,7 до km 11,7).

Топографски карти

Източници

Външни препратки