Сандро Ботичели
Алесандро ди Мариано ди Вани Филипепи (1445 – 1510), по-известен като Сандро Ботичели (), е италиански художник. Наследява прякора си, който означава „Бъчвичката“, от пълния си по-голям брат. Ботичели е един от най-големите италиански живописци от Флорентинската школа, творил по времето на Високия Ренесанс. Създава картини по митологически – „Раждането на Венера“ (1485), „Пролет“ (1478) – както и по християнски мотиви. По-късните му произведения са мрачни и драматични.

Биография 
Сандро Ботичели е роден във Флоренция. От 1461 г. учи живопис при Филипо Липи, а по-късно е ученик и на забележителния скулптор и живописец Андреа Верокио, където се сближава с Леонардо да Винчи, който също е ученик на Верокио.

Името на Ботичели става известно благодарение на платното „Поклонението на влъхвите“ (1476 г.), с което привлича вниманието на Медичите. На тази картина (днес в Галерия Уфици, Флоренция) той рисува своя единствен автопортрет. По това време културното развитие на Флоренция е в разцвет и градът успешно съперничи на Рим. Политическата власт е в ръцете на няколко богати фамилии, които постоянно си съперничат. Борбата между тях приключва с победата на банкерската фамилия Медичи. Главата на фамилията – Козимо де Медичи, става негласен управител на Флоренция. В неговия двор се стичат писатели, поети, учени, архитекти и художници. Ботичели е близък с Медичите и работи за тях. Междувременно илюстрира с множество рисунки „Божествена комедия“ на Данте Алигиери. Неговото изящно творчество със своите ярки цветове, обеми и елементи на стилизация има голям успех в средите на високообразованите флорентинци. В изкуството на Ботичели, за разлика от това на други художници от Ранния Ренесанс, преобладават личните преживявания и идеи на художника.

Едни от най-известните картини от зрелия му период са „Пролет“ (1477 г.) и „Раждането на Венера“ (1483 г.), които са вдъхновени от стиховете на хуманиста Анджело Полициано, придворен поет на Медичите. Алегоричната картина „Пролет“ е нарисувана за вилата на Медичите и е едно от най-сложните по съдържание платна на Ботичели.

Ботичели попада под въздействието на доминиканския монах и известен проповедник Савонарола и през 1497 – 1498 г. сам изгаря на градския площад свои картини на митологични теми. След като папата отлъчва Савонарола от църквата, а през май 1498 г. той е изгорен на клада като еретик на Пиаца дела Синьория – точно там, където той и последователите му били издигнали Кладата на суетата предната година, Ботичели изпада в немилост и работи (до 1504 г.) изключително на религиозни теми.

Сандро Ботичели заболява и умира в нищета на 17 май 1510 г. Завещанието на художника е изпълнено и е погребан до Симонета Веспучи в църквата Онисанти (Флоренция).

Творчеството му (запазени са около 150 произведения) е преоткрито чак в средата на 19 век.

Картини на Ботичели

Ранен период

Първи период при Медичите

Римски период

Втори период при Медичите

Последен период

Вижте също 
 Описание на известни картини на Ботичели

Източници 
 Giorgio Vasari, Vite de' più eccellenti architetti, pittori, et scultori italiani, da Cimabue insino a' tempi nostri, Giunti, Firenze 1568.
 Bruno Santi, Botticelli, in I protagonisti dell'arte italiana, Scala Group, Firenze 2001. ISBN 88-8117-091-4
 G. Cornini, Botticelli, in Art e Dossier, n. 49, settembre 1990, pp. 3 – 47.
 F. Strano, Botticelli, in Gedea Le Muse, VI, Novara, Ist. Geografico De Agostini, 2004.
 Sandro Botticelli e la cultura della cerchia medicea, Storia dell'arte italiana, II, diretta da Carlo Bertelli, Giuliano Briganti e Antonio Giuliano, Milano, Electa, 1990, pp. 292 – 299.
 Ilaria Taddei, Botticelli, Firenze, Ministero per i Beni e le Attività culturali, 2001.
 AA.VV., Galleria degli Uffizi, collana I Grandi Musei del Mondo, Roma 2003.
 Chiara Garzya, 'Zephiro torna, e 'l bel tempo rimena'; a proposito della Primavera di Botticelli, in Critica letteraria, 130, anno XXXIII, fasc. II, N.127/2005.
 L'opera completa del Botticelli, Classici dell'Arte Rizzoli, Milano, 1978.

Италиански художници
Ренесансови художници
Родени във Флоренция
Починали във Флоренция