Валери Стефанов
Валери Стоилов Стефанов е български литературовед и писател.

Биография

Произход и образование 
Роден е на 21 юли 1958 г. в град Станке Димитров (днес Дупница). Завършва Политехническа гимназия (1976 г.) и „Българска филология“ в Софийския държавен университет (1983 г.). Кандидат на филологическите науки (доктор) с дисертация на тема „Литературен и социокултурен контекст в разказите на Светослав Минков“ (1991 г.). Доктор на филологическите науки с втори докторат на тема „Човекът в словото. Проблематизации на идентичността в българската литература“ (2001 г.).

Професионална кариера 
Редовен асистент (1984 г.), доцент (1992 г.) и професор (2002 г.) по история на българската литература в СУ „Св. Климент Охридски“. Ръководител на Катедрата по история на българската литература и декан на Факултета по славянски филологии в Софийския университет (1999 – 2007 г.). Кандидат за ректор на СУ (2011 г.).

Неговите изследвания са ориентирани към широк кръг проблеми, свързани с националната литературна история, с колективната идентичност, културната памет, идеологията и пр.

Участва с доклади на конференции и конгреси в България, Унгария, Словения, Чехия, Словакия, Австрия, Полша, Испания, Англия, Северна Македония, Гърция, Франция.

Член на Висша атестационна комисия – научна комисия по филология в периода 2000 – 2003 г. и 2006 – 2009 г.

Член на редакционен съвет (1994 – 2002) и главен редактор (2007 – 2016) на списание „Литературата“, издание на Факултета по славянски филологии на СУ.

Член на редакционен съвет и водещ на рубрика през 1994 г. в Литературен вестник.

Обществени дейности 
Председател на Съюза на колекционерите в България.

Член на Управителния съвет на Съюза на ловците и риболовците в България. При протестите на съюза през 2015 г. той е един от говорителите на организационния комитет.

Активен участник е в дебатите за средното образование и реформирането му. Собствената си позиция оценява като „умерен консерватизъм“. Един от факторите, които оценява като решаващи за подобряването на ситуацията, според него е „реалното външно оценяване“. Привърженик е частните учебни заведения да бъдат финансирани и с пари от държавния бюджет, ако частните училища и университети не са „лесни продавачници на дипломи“ и имат доказано високо ниво на преподавателите и студентите. Привърженик е на тестовото оценяване, ако обаче тестовете са направени качествено.

Член на журито на националната награда за съвременна българска художествена проза „Хеликон“ през 2017 и 2018 г.

Взаимоотношения с Държавна сигурност 
Със свои решения № 230 от 16 юни 2011 г. и № 2 – 1134 от 28 ноември 2017 г. Комисията по досиетата установява и обявява, че от 1985 г. Валери Стефанов е сътрудничил на Държавна сигурност (ДС) в качеството си на агент към Шесто управление, отдел VII-IV, занимаващ се с тероризъм, бягства от страната, анонимна дейност и издирване на лица.

Вербуван е на 21 август 1985 г. и е регистриран на 4 септември 1985 г. като секретен агент с псевдоним „Андрей Николов“. Не е известно кога е бил свален от действащ оперативен отчет на ДС, но има предложение от 7 февруари 1990 г. за изключване от агентурния апарат и унищожаване на материалите от личното и работното му дело, което е извършено с протокол още същия ден. Според самия него сътрудничеството му се е състояло в анализирането на текстове на терористични заплахи.

Библиография

Монографии и сборници с научни статии и есета 
 „Имената на времето“. София: Народна младеж, 1988
 „Разказвачът на „модерните времена“. София: Български писател, 1990
 „Творбата – безкраен диалог“. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, 1992
 „Лабиринтите на смисъла“. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, 1993
 „Литературната институция“. София: Анубис, 1995 ISBN 954-426-120-6 
 „Участта Вавилон. Лица, маски и двойници в българската литература“. София: Анубис, 2000 ISBN 954-426-236-9 
 „Българска литература XX век“. София: Анубис, 2003 ISBN 954-426-604-6 
 превод на руски: Валерий Стефанов, Болгарская литература ХХ века, МГУ имени М. В. Ломоносова, Москва, 2008.
 „Творбата – място в света“ (2004) ISBN 954-90934-6-8
 „Изкуството да пишем“ (в съавторство с Александър Панов). София: Диоген, 2004
 „Българската литература – светове и светувания“ (в съавторство с Милена Кирова). София: Данте, 2006
 „Дяволът. Опити върху възмутителната история на злото“. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, 2007 ISBN 978-954-07-2540-6 
 „Българска словесна култура“. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, 2009
 „Възхвала на лова“. София: Български бестселър, 2010 ISBN 978-954-463-142-0
 „The Temple of Humanity. An Apology of the Masonic Brotherhood“. Велико Търново: Фабер, 2011 ISBN 978-954-400-393-7
 „Поетика на любовта“. София: Авлига, 2016, 384 с. ISBN 978-619-7245-09-7
 „Пиещият човек в света на кръчмата“ (в съавторство с Милена Менкова). София: Кантарос, 2017, 230 с. ISBN 978-619-90873-0-5
 „Подписът на Кафка“. Велико Търново: Фабер, 2020, 312 с. ISBN 978-619-0011-44-6
 „Имало едно време в България. Фотографски кодове и носталгични сюжети“. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, 2021, 176 с. ISBN 978-954-07-5279-2

Учебници 
 „Литература. 11. клас“. София: Анубис, 1999
 „Литература. Задължителна и профилирана подготовка. 12. клас“ (в съавторство с Александър Панов). София: Анубис, 2003
 „Литература. 8. клас“ (в съавторство с Александър Панов). София: Анубис, 2001, 2006
 „Литература. 8. клас“ (в съавторство с Александър Панов и Младен Влашки). София: Диоген, 2017

Белетристика 
 „Изгубените магарета“, роман, София: Стандарт, 2005 ISBN 978-954-463-078-2 
 превод на словенски: Valeri Stefanov, Izgubljena osla, Maribor, 2010.
 „Някой отдолу“, роман, София: Диоген, 2008 ISBN 978-954-91767-6-6 
 „Слепият градинар или душата си тръгва в 10:45“, роман (2011) ISBN 978-954-400-596-2 
 „Жените са спомен от Мрака“, роман. София: Академична книжна борса, 2014 ISBN 978-619-90078-5-3
 „Любовни истории от Вавилонската библиотека“. София: Колибри, 2016, 200 с. ISBN 978-619-150-845-7

Награди 
 Годишната награда за критика на Сдружение на български писатели за 2005 г. (за монографията „Творбата – място в света“)

Източници 

 Автобиография на Валери Стефанов при изборите за ректор на СУ през 2011 г.

Външни препратки 

 От и за Валери Стефанов в Своден каталог НАБИС – национален каталог на академичните библиотеки в България
 
 Валери Стефанов в Liternet

 Статии, есета
 Валери Стефанов, „Преносвачът на граници (Етюди върху „Бай Ганьо" и чуждостта)“, в. „Литературен форум“, бр. 18 (502), 7 май 2002 г.
 Валери Стефанов, „Нощта на надеждата“, есе, в. „Стандарт“, 23 декември 2006 г.

 Интервюта

 „Проф. Валери Стефанов: Главите са празни, а не списъците с теми за кандидатстване“, интервю на Бойко Ламбовски, в. „Сега“, 7 април 2004 г.
 „Проф. Стефанов: Живеем в щампи, чувстваме според стандарти“, интервю на Хенриета Костова, в. „Марица“, 25 януари 2010 г.
 „Проф. Валери Стефанов: Интелектът на нацията е капитал, разпиляването му осъдено“, интервю на Любомир Захариев, в. „Десант“, 24 ноември 2010 г.
 „Проф. Валери Стефанов: Далчев е достъпен автор за хора, завършили средното си образование по подобаващ начин“, интервю на Мария Филева, електронен вестник „Всеки ден“, 17 май 2011 г.
 „Валери Стефанов: Много призраци бродят по света, но най-плашещият е този на глупостта“, интервю на Аделина Делийска, в. „Новинар“, 21 октомври 2011 г.
 „Проф. Валери Стефанов: Корупция е да не си вършиш работата както трябва“, интервю на Искра Ценкова, в. „Тема“, бр. 43 (521), 29 ноември 2011 г.
 „Проф. Валери Стефанов: Народ и елит си говорят за... вампири“, интервю на Таня Джоева, в. „Преса“, 3 юли 2012 г. (архивирано от оригинала)
 „Валери Стефанов: България я има заради луди глави като Ботев“, интервю на Валерия Йонкова, Vsekiden.com, 14 януари 2013 г.
 „Проф. Валери Стефанов: Тепърва ще разберем истината за мащабната неграмотност в България“, интервю на Аделина Делийска, в. „Новинар“, 26 юни 2013 г.
 „Проф. Валери Стефанов: Мост не се строи от хора с празни дипломи“, интервю на Стела Стоянова, в. „Стандарт“, 5 юли 2013 г.

Български филолози
Български литературни историци
Български автори на учебници
Български писатели
Възпитаници на Софийския университет
Преподаватели в Софийския университет
Сътрудници на Държавна сигурност
Родени в Дупница