Административно деление на Турция
Република Турция е разделена на 81 вилаета (, ед. ч. – il), управлявани от назначен валия (). Всеки от вилаетите се състои от няколко околии (ilçeler, ед. ч. – ilçe). Административният център на вилаета формира централна околия (merkez ilçe), начело на централната околия стои заместник-валията на вилаета, всички останали околии във вилаета си имат собствени каймаками (околийски управители), назначавани от валията и правителството. По данни от 2007 г. Турция е разделена на 923 околии.

Обикновено всяка околия се състои от една община (), чийто кмет се избира в преки избори от населението. Когато една околия е прекалено голяма по територия, население или по други причини, се обособява повече от една община (). Разликата между двата вида общини е, че вторите са в по-гъсто населените вилаети и в районите на големите градове и тази им близост е причината да не бъдат обособени в отделни околии.

Обикновено вилаетът и околиите носят името на административния си център, като изключения правят само Хатай (Антакия), Коджаели (Измит) и Сакария (Адапазаръ).

Географски региони 

Географските региони са 7 броя.

1. Мраморноморски регион 

В региона има 11 провинции.

 1. Чанаккале – пролив Дарданелите.
 2. Истанбул – пролив Босфора.
 3. Одрин – Европейска част, без излаз на море.
 4. Родосто – Европейска част, излаз на Мраморно море.
 5. Лозенград – Европейска част, излаз на Черно море.
 6. Коджаели – излаз и Мраморно море и на Черно море.
 7. Сакария – излаз на Черно море.
 8. Белджик – без излаз на море.
 9. Ялова – излаз на Мраморно море.
 10. Бурса – излаз на Мраморно море.
 11. Балъкесир – излаз на Мраморно море и Егейско (Бяло) море.

2. Черноморски регион 

В региона има 18 провинции.

 1. Карабюк – Западна Турция, без излаз на море.
 2. Болу – Западна Турция, без излаз на Черно море.
 3. Дюздже – Западна Турция, излаз на Черно море.
 4. Зонгулдак – Западна Турция, излаз Черно море.
 5. Бартън – Западна Турция, излаз на Черно море.
 6. Чорум – Централна Турция, без излаз на море.
 7. Амасая – Централна Турция, без излаз на море.
 8. Токат – Централна Турция, без излаз на море.
 9. Кастамону – Централна Турция, излаз на Черно море.
 10. Синоп – Централна Турция, излаз на Черно море.
 11. Самсун – Централна Турция, излаз на Черно море.
 12. Орду – Централна Турция, излаз Черно море.
 13. Гюмюшхане – Източна Турция, без излаз на море.
 14. Байбурт – Източна Турция, без излаз на море.
 15. Гиресун – Източна Турция, излаз на Черно море.
 16. Трабзон – Източна Турция, излаз на Черно море.
 17. Ризе – Източна Турция, излаз на Черно море.
 18. Артвин – Източна Турция, излаз на Черно море, граничи с Армения.

3. Беломорски регион 

Беломорския регион се разпростира от брега на Бяло море до вътрешните части на Западен Анадол. Има значителни различия между крайбрежните територии и тези във вътрешността, както по отношение на географските характеристики, така и в икономически и социален аспект. Като цяло, планините в района са разположени перпендикулярно на морето, а равнините се простират от изток на запад. В региона има 8 провинции:

 1. Измир – излаз на море.
 2. Айдън – излаз на море.
 3. Мугла – излаз на Бяло и Средиземно морета.
 4. Маниса
 5. Динизли
 6. Ушак
 7. Кютахая
 8. Афинкарахисар

4. Средиземноморски регион 

Средиземноморският регион, намиращ се в Южна Турция по протежение на Средиземно море с ширина варираща от 120 – 180 км. Той е с полупланински и планински релеф. Основната линия на района се определя от планинските вериги Торос и Аманос. Тук са разположени и низините на Анталия и Чукурова, и богатите алувиални низини по делтите на реките Сейхан и Джейжан. Много малки, богати на алувиални почви низини по долините на реките Даламан и Ешен са Финикия, Серик, Манавгат, Алания и др. В региона има 8 провинции:

 1. Анталия – излаз на Средиземно море.
 2. Мерсин – излаз на Средиземно море.
 3. Адана – излаз на Средиземно море.
 4. Хатай (адм. ц. – Искендерун) – излаз на Средиземно море, граничи със Сирия.
 5. Бурдур
 6. Ъспарта
 7. Османие
 8. Кахраманмараш

5. Регион Централен Анадол 

Регионът Централ Анадол е разположен точно в средата на Турция и изглежда по-равнинен в сравнение с другите. Известна е като „житницата“ на страната. Голяма част от района е с надморска височина от 1000 м. Найниските места са около Сакария и долината на река Къзълрмак около 700 м. В южата част на района са разположени в посока североизток-югозапад планини с вулкански произход – Хасанда, Караджада, Карадаа, Ерджиес и Мелендис. Платата се най-много в този район, а именно Хаймана, Джиханбейли, Обрук и Бозок. Областта около езерото Туз е най-големият затворен басейн. Тук са разположени и едни от най-широките низини – Коня – най-голямата в Турция, следавни от низината Аксарай и Горносакарската, а по-малки са Ескишехирската, Анкарската, Кайсерската и Девели. В региона има 13 провинции:

 1. Анкара
 2. Чанкъръ – североизточно от Анкара
 3. Ескишехир – западно от Анкара
 4. Кония – южно от Анкара
 5. Аксарай – югоизточно от Анкара, част от Кападокия
 6. Киршехир – югоизточно от Анкара
 7. Кириккале – югоизточно от Анкара
 8. Кайсери
 9. Караман
 10. Нигде
 11. Невшехир (Кападокия е в провинцията)
 12. Йозтаг
 13. Сивас

6. Регион Източен Анадол 

Регионът Източен Анадол е най-големият по територия и надморска височина в цяла Турция. Около 3/4 от него се намира на височина от 1500 до 2000 м. Тази част се състои, както от самостоятелни планини, така и от цели планински вериги, с големи плата и низини. В тази част има голям брой затихнали вулкани Аръ, Субхан, Немрут и Тендурек. Наред с високопланинския релеф, в района се простират няколко низини Ерзинджан, Терджан, Ерзурум, Ъдър – с най-ниската надморска височина 800 м, Елбистан, Малатя, Елазъ, Бингьол и Муш, а Юксекова и Башкале са низини с най-високата надморска височина над 2000 м. В този района е разположени разломна линия и е найземетръсната зона в Турция. По течението на река Ефрат и притоците £ са разположени ниски и високи плата като Узуняйла, Ерзурум-Карс

В региона има 14 провинции.

 Агръ
 Ардахан
 Бирлис
 Бингьол
 Елязъг
 Ерзинджан
 Ерзурум
 Хаккяри
 Ъгдър
 Карс
 Малатия
 Муш
 Тунджели
 Ван

7. Регион Югоизточен Анадол 

Районът на Югоизточен Анадол е разделена на две части от вулканския конус на Караджадаа на Диджле на изток и Средното поречие на р. Ефрат на запад. На север е разположен делът на югоизточните Тороски планини. Районът е покрит от плата и низини, забележителни с еднообразността в пейзажа си. Низината на Кахраманмараш-Хатай и платото на Газиантеп.

В региона има 9 провинции.

 Газиантеп
 Диарбекир
 Шанлъурфа
 Батман
 Адъяман
 Сиирт
 Мардин
 Килис
 Шърнак

Списък на вилаетите и техните административни центрове

Забележки 
 Данните за населението по вилаети са от преброяването през 2000 година.
 Вилаетите са подредени в таблицата по азбучен ред (на турската азбука). Подреждането на вилаетите след Зонгулдак е съобразено с техния МПС-код, а не по азбучен ред, тъй като са създадени в по-ново време.

Източници 
 www.nasamnatam.com