Церово (дем Суровичево)
Цѐрово или Церѐво (; , Клид̀и, катаревуса: Κλειδίον, Клид̀ион, до 1926 година Τσέροβο, катаревуса Τσέροβον, Ц̀ерово или Ц̀еровон) е село в Гърция, в дем Суровичево (Аминдео), област Западна Македония.

География 
Селото е разположено на 23 километра югоизточно от град Лерин (Флорина) и на 10 километра северно от демовия център Суровичево (Аминдео) в прохода Кирли дервент между най-източните склонове на Мала река и Малка Нидже.

История

Античност 
В прохода Кили дервент са открити останки от път от елинистическата епоха, който се е свързвал около Екши Су или Суровичево с Виа Егнация. На хълм в съседство на днешното село има крепост със стени дебели 2,20 метра. Проходът в Античността представлява границата между Линкестида и Македония. Тук според Тукидид в 423 г. пр.н.е. е станала битката между силите на спартанеца Бразид и македонския цар Пердика и силите на линкестидския цар Арабей I.

В Османската империя 
В XIX век Церово е чисто българско село. В 1848 година руският славист Виктор Григорович описва в „Очерк путешествия по Европейской Турции“ Црево като българско село. Според „Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника“, издадена в Константинопол в 1878 година и отразяваща статистиката на мъжкото население от 1873 година, Церово (Tzérovo) има 30 домакинства със 76 жители българи.

В 1889 година Стефан Веркович пише за Церово:

Според Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) в Цѣрово в 1900 година живеят 300 българи християни. По данни на секретаря на екзархията Димитър Мишев („La Macédoine et sa Population Chrétienne“) в селото има 200 българи екзархисти и 200 патриаршисти като в селото функционират българско и гръцко училище. В селото е отворено българско училище. В края на първото десетилетие на XX век цялото село приема върховенството на Българската екзархия.

В Гърция 
През 1912 година по време Балканската война в Церово влизат гръцки войски и след Междусъюзническата война в 1913 селото попада в Гърция. Гръцкото преброяване от 1913 година показва 402 жители. По време на Първата световна война селото за кратко е освободено на 19 август от части на Осма пехотна тунджанска дивизия в рамките на Леринската настъпателна операция. Но след съглашенското контранастъпление през октомври 1916 година българската армия отстъпва от Церово.

По Ньойския мирен договор Церово остава в Гърция. Боривое Милоевич пише в 1921 година („Южна Македония“), че Церово има 60 къщи славяни християни. Преброяванията от 1920 и 1928 година показват съответно 71 семейства с 399 жители и 492 жители. През 1926 година Церово е прекръстено на Клидион. Жандармерийски доклад от 1931 година съдържа списък на „доказаните българи“ в селото.

Според гръцки документи от 1932 година в селото има 80 „българофонски“ семейства, като 65 от тях „изявени българомислещи“. След разгрома на Гърция от Нацистка Германия през април 1941 година в селото е установена българска общинска власт. В общинския съвет влизат Ташо Попатанасов, Георги Чеганчев, Стефо Колеров, Атанас Данев, Атанас Шулев, Атанас Настев, Михаил Стаев, Георги Гиошков, Стефо Костов и Димков. През 1942 година делегация от Леринско изнася изложение молба до Богдан Филов, в което заявява:

В 1945 година в Церово има 650 българофони, 400 от тях с „негръцко съзнание“ и 200 с „неустановено национално съзнание“.

Церово, за разлика от повечето села в региона, не пострадва значително по време на Гръцката гражданска война, но през 60-те години се засилва емиграцията отвъд океана - в Австралия, САЩ и Канада.

Преброявания 
 1913 – 402
 1920 – 399
 1928 – 492
 1940 – 620
 1951 – 636
 1961 – 468
 1971 – 261
 2001 – 139
 2011 – 66

Личности 

Родени в Церово
  Никола Настев (Попнастев, 1866 – 1929), български просветен деец
  Лечо Настев (Попнастев, Лечо, Леко Церовски, 1879 – 1903), български революционер
  Стефан Настев (Попнастев, 1875 – ?), български революционер

Други 
  Сашо Настев (1900 – 1971), български режисьор и писател

 Български общински съвет в Церово в 1941 година
  Ташо Попатанасов
  Георги Чеганчев
  Стефо Колеров
  Атанас Данев
  Атанас Шулев
  Атанас Настев
  Михаил Стаев
  Георги Гиошков
  Стефо Костов
  Дамянов

Бележки 

Села в дем Суровичево