Каварна (община)
Община Каварна се намира в Североизточна България и е една от съставните общини на област Добрич. През 1891 г. Каварна е център на община, съставна на Балчишка околия.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в югоизточната част на област Добрич. С площта си от 481,367 km2 заема 5-о място сред 8-те общините на областта, което съставлява 10,2% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на запад – община Балчик;
 на северозапад – община Генерал Тошево;
 на североизток – община Шабла;
 на юг и югоизток – Черно море.

Релеф, води 
Релефът на общината е равнинен. Цялата ѝ територията попада в пределите на Добруджанското плато. То е слабо наклонено на североизток, изток и югоизток и височината му в границите на общината варира между 100 и 150 m. На юг и югоизток завършва със стръмни, на места отвесни склонове към брега на Черно море. Тук, в централната южна част на община Каварна, на 2 km навътре във водите на Черно море се вдава големият нос Калиакра. Максималната височина на община Каварна е 180 m, разположена северозападно от село Крупен. Дължината на бреговата линия на общината е 42 km, а площта на плажните ивици – 74 дка. 

На територията на община Каварна липсват повърхностно течащи води. Изключение е Нейковото дере, което протича като суходолие през северната част на общината. Североизточно от с. Нейково то напуска пределите ѝ, като навлиза в община Шабла, където се „влива“ в Дуранкулашкото езеро. На фона на изключително равния релеф суходолието е значително под нивото на терена, като бреговете му са стръмни.

Населени места 

Общината се състои от 21 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 Указ № 36/обн. 08.02.1906 г. – признава с. Каварна за гр. Каварна;
 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Сърт кьой на с. Било;
 след 1940 г. – заличени са селата Калфа кьой (Калфа) и Мальово (Кара Насуф, Каранас) без административен акт поради изселване;
 МЗ № 2191/обн. 27.06.1942 г. – преименува с. Дуранлар на с. Белгун;
 – преименува с. Михал бей на с. Божурец;
 – преименува с. Гявур Суютчук с. Българево;
 – преименува с. Кара яш кьой на с. Великово;
 – преименува с. Гьоре на с. Видно;
 – преименува с. Гаргалък на с. Вранино;
 – преименува с. Кьойлюк на с. Иречек;
 – преименува с. Кая бей кьой на с. Камен бряг;
 – преименува с. Иридже на с. Крупен;
 – преименува с. Юзгюбенлик (Юзлю Бейли кьой) на с. Могилище;
 – преименува с. Насуф паша на с. Мънино;
 – преименува с. Сюртю кьой на с. Нанево;
 – преименува с. Каралар на с. Нейково;
 – преименува с. Язъджилар на с. Поручик Чунчево;
 – преименува с. Сеид Ахмед на с. Раковски;
 – преименува с. Малкоч на с. Селце;
 – преименува с. Тюрк Суютчук на с. Топола;
 – преименува с. Яплъджа на с. Травник;
 – преименува с. Хаджи Байрям на с. Хаджи Димитър;
 – преименува с. Делне бей кьой на с. Цар Борис;
 – преименува с. Ели бей на с. Челопечене;
 МЗ № 5011/обн. 15.08.1947 г. – преименува с. Цар Борис на с. Септемврийци;
 Указ № 369/обн. 28.10.1958 г. – заличава селата Мънино и Нанево поради изселване;
 Указ № 582/обн. 29.12.1959 г. – заличава с. Великово и го присъединява като квартал на с. Селце.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Политика

Общински съвет 
Състав на общинския съвет, избиран на местните избори през годините:

Транспорт 
През общината преминават частично 5 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 98 km:
 участък от 22,2 km от Републикански път I-9 (от km 30,7 до km 52,9);
 последният участък от 21,8 km от Републикански път III-296 (от km 23,7 до km 45,5);
 последният участък от 25 km от Републикански път III-901 (от km 13,6 до km 38,6);
 участък от 16,3 km от Републикански път III-2961 (от km 1,8 до km 18,1);
 началният участък от 12,7 km от Републикански път III-2963 (от km 0 до km 12,7).

Топографски карти

Бележки

Външни препратки