Белоградчик (община)
Община Белоградчик се намира в Северозападна България и е една от съставните общини на Област Видин. Административният център е град Белоградчик.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в югозападната част на Област Видин. С площта си от 410,665 km2 заема 2-ро място сред 11-те общините на областта, което съставлява 13,45% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на север – община Макреш;
 на североизток – община Димово;
 на югоизток – община Чупрене;
 на запад – Република Сърбия.

Релеф, води, природни забележителности

Релеф 
Релефът на общината е средно-, ниско планински и хълмист. Територията ѝ условно попада в две физикогеографски области на България – Западна Стара планина и Западния Предбалкан.

Към Старопланинската физикогеографска област се отнасят източните разклонения на Светиниколска планина, която обхваща югозападната част на общината. В най-южната ѝ част, където се събират границите на община Белоградчик, община Чупрене и Република Сърбия се издига първенецът на планината връх Хайдушки камък (1721 m).

Останалата част на общината се заема от нископланинските и хълмисти части на Западния Предбалкан. Най-на запад, северно и западно от долината на Салашка река (десен приток на река Арчар) и по границата с Република Сърбия се издигат югоизточните разклонения на планината Бабин нос с връх Велков чукар (949 m). Западно и югозападно от град Белоградчик, между Салашка и Стакевска река (десен приток на Лом) и югоизточно от последната се простират северозападните части на предбалканския рид Ведерник с едноименния връх Ведерник (1124 m). Източно от общинския център, в посока север-юг се намират западните склонове на друг предбалкански рид Венеца – връх Кърнева ливада (904 m). Тук в него, южно и югозападно от Белоградчик се намират и прочутите Белоградчишки скали. В най-северната част на общината, южно от язовир „Рабиша“ се издига уединеното възвишение Рабишка могила (връх Магура 461 m), явяващо се най-северно разклонение на Западния Предбалкан.

Северозападно от Рабишка могила и североизточно от склоновете на планината Бабин нос най-северните части на общината попадат в южната част на Западната Дунавска равнина, като тук, източно от с. Рабиша, в долината на р. Арчар се намира най-ниската точка на общината – 183 m н.в.

Води 
Цялата територия на общината попада в два водосборни басейна. Северната част се отводнява от горното течение на р. Арчар (десен приток на Дунав) и десният ѝ приток Салашка река (цялото течение на реката е в пределите на общината). През южната част на общината преминава цялото течение на Стакевска река (ляв приток на река Лом). В най-северната част на общината, северно от възвишението Рабишка могила, по границата с община Макреш се намира езерото Рабиша, което изкуствено е превърнато в язовир.

Природни забележителности 
Южно и югозападно от град Белоградчик, предбалканския рид Венеца се намират прочутите Белоградчишки скали. Освен тях югозападно от града има още множество причудливи скални фигури, обект на туризъм и алпинизъм. Такива интересни скални фигури се намират и в северозападната част на рида Ведерник, източно от село Салаш. В изолираното възвишение Рабишка могила се намира друг природен феномен – пещерата Магура.

Население

Населени места 
Общината има 18 населени места с общо население 5049 жители според преброяването от 7 септември 2021 г.

Население (1934 – 2021)

Население по възраст

Етнически състав 

По етническа група от общо 6005 самоопределили се (към 2011 година):
 българи: 4765
 турци: 5
 цигани: 1206
 други и неопределени: 0

Административно-териториални промени 
 МЗ № 2820/обн. 14 август 1934 г. – преименува с. Дубрава (Дъбравица) на с. Дъбравка;
 Указ № 131/обн. 14 март 1950 г. – преименува с. Калугер на с. Гранитово;
 указ № 519/обн. 26 декември 1961 г. – обединява селата Горни чифлик и Долни чифлик в едно населено място – с. Чифлик;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – осъвременява името на с. Крачемир на с. Крачимир.

Политика

Кмет на общината 
 1995 – Владимир Живков (Коалиция БСП, БЗНС „Александър Стамболийски“, ПК „Екогласност“) печели на първи тур с 63% срещу Ани Панчев (СДС).
 1999 – Емил Цанков (ОДС) печели на втори тур с 56% срещу Ангел Джунински (БСП).
 2003 – Емил Цанков („Всички за Белоградчик“) печели на втори тур с 55% срещу Борис Николов (независим кандидат).
 2004 – Изборът на Емил Цанков („Всички за Белоградчик“) е касиран през април.
 2004 – Людмил Антов (независим кандидат) печели с 58% срещу Емил Цанков („Всички за Белоградчик“).
 2007 – Емил Цанков (независим кандидат) печели на втори тур с 50,64% срещу Людмил Антов (БСП).
 2011 – Борис Стефанов Николов (ПП Български социалдемократи) печели на първитур с 50,20% срещу Людмил Любенов Антов (БСП) с 49,80%.
 2015 – Борис Стефанов Николов (Коалиция Продължаваме заедно - БСП, АБВ, Народен съюз) печели на втори тур с 66,83% срещу Ирена Венкова Иванова (РЗС) с 33,17%.
 2019 – Борис Стефанов Николов (Местна коалиция БСП и ДПС) печели на втори тур с 61,30% срещу Александър Кольов Алексиев (НФСБ) с 35,94%.

Общински съвет 
 2019

 2011

 2007

Транспорт 
През общината преминават частично 4 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 83,2 km:
 участък от 26,5 km от Републикански път III-102 (от km 3,6 до km 30,1);
 последният участък от 20,1 km от Републикански път III-1102 (от km 28,8 до km 48,9);
 последният участък от 12 km от Републикански път III-1104 (от km 1,1 до km 13,1);
 последният участък от 24,6 km от Републикански път III-1401 (от km 18,7 до km 43,3).

Топографска карта

Бележки

Източници

Външни препратки 
 Официален сайт на община Белоградчик