Бояна (село)
Бояна е село в Североизточна България, община Вълчи дол, Варненска област. До 1890 година името на селото е Кокарджа („Невестулка“).

История 
Заради доброто си географско положение село Бояна и землището и са били населени още от най-ранни времена. Открити са каменни оръдия на труда, които по вид и използван материал са идентични с някои от на мерените във Варненския халколитен некропол, което именно дава основание да се твърди, че първите селища в този район датират отпреди няколко хиляди години. Открити са основите на най-малко шест предишни поселения, като в тях, а и в полетата и гората се откриват различни предмети от керамика, остриета от оръжия, както и монети от римско, византийско, българско и турско време. Факт е, че иманярите обикалят активно от много години и в техния фолклор се носят легенди за намерени монети от времето на Александър Македонски и златни монети от други епохи.

Допреди Освобождението селото е било турско и се е наричало Кокарджа. Какъв е поводът за това неласкаво име (на турски – пор) точно не се знае. След Кримската война българите от Източния и Централен Балкан започват постепенното овладяване и населване на земите в Североизточна България, в посока Добруджа, които в този период са с малобройно, предимно турско население. Според легендата първата българка, която се е заселила в това село се е казвала Яна и когато ходела по улицата турците са я сочели с думите „Бу Яна“ (Това е Яна). Та оттам може би е дошло Бояна.

Сега населението е смесено, българи и цигани-християни/копанари/, силно застаряващи.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав

Преброяване на населението през 2011 г. 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Редовни събития 
За основен празник се смята, почитания и в съседното село Оборище църковен празник „Успение на СВ. Богородица“, празнуван по стар църковен стил, но винаги в последната неделя на август.

Източници 

Села в област Варна
Населени места в община Вълчи дол