Император на Византия
Император на Византия като титла (титул) е неологизъм, и като цяло или не е използван или рядко използван от владетелите на държавата с център в Константинопол. Император на Византия се използва от днешната модерна историография. През 330 г. римският император Константин I Велики обявява тракийския град Византион за столица на Римската империя и го кръщава Нов Рим. По-късно този град получава името Константинопол, в чест на своя основател. След условното разделяне на Империята, градът остава столица на Източната Римска империя, известна с днешното си модерно име Византия, т.е. т. нар. византийски императори всъщност са римските императори на Изтока.

Според Шарл Дил византийският император се ръководи от четири отделни начала . Той е пряк наследник на римските цезари, император, законодател и военачалник. Отчитайки мнозинството гърци в империята, той е василевс – водител на елинизма. Под нарастващото влияние на Азия неговата власт придобива деспотични форми: той е деспот и автократ. След победата на християнството той е изоапостолос, върховен глава на православната религия наравно с патриарха.

Днес много историци приемат Константин Велики за пръв от византийските императори, други считат за такъв Аркадий, трети Анастасий I, четвърти Юстиниан I, а пети дори Ираклий.

Хронология

Династия на Константин 
 Константин I Велики (Κωνσταντίνος Α' ο Μέγας) 324 – 337
 Констанций II (Κωνστάντιος Β') 333 – 361
 Юлиан (Ιουλιανός ο φιλόσοφος) 361 – 363

Извъндинстичен 
 Йовиан (Ιοβιανός) 363 – 364

Валентиниано-Теодосиева династия 
 Валентиниан I (Ουαλεντινιανός) 364 – 375, разделя империята, управлява Запада
 Валент (Ουάλης) 364 – 378, брат на Валентиниан, управлява Изтока
 Теодосий I (Θεοδόσιος Α' ο Μέγας) 379 – 395
 Аркадий (Αρκάδιος) 395 – 408
 Теодосий II (Θεοδόσιος Β') 408 – 450
 Маркиан (Μαρκιανός) 450 – 457

Династия на Леонидите 
 Лъв I (Λέων Α') 457 – 474
 Лъв II (Λέων Β') 474
 Зенон (Ζήνων) 474 – 475
 Василиск (Βασιλίσκος) 475 – 476
 Зенон (отново) (Ζήνων) 476 – 491
 Анастасий I (Αναστάσιος Α') 491 – 518

Династията на Юстиниан 
 Юстин I (Ιουστίνος Α') 518 – 527
 Юстиниан Велики (Ιουστινιανός ο Μέγας) 527 – 565
 Юстин II (Ιουστίνος Β') 565 – 578
 Тиберий II (Τιβέριος Β') 578 – 582
 Маврикий (Μαυρίκιος) 582 – 602

Извъндинастичен 
 Фока (Φωκάς) 602 – 610

Династия на Ираклидите 
 Ираклий (Ηράκλειος) 610 – 641
 Константин III (Κων/νος Γ') 641
 Ираклеон (Ηρακλεωνάς) 641
 Констанс II (Κώνστας Β') 641 – 668
 Константин IV Погонат (Κωνσταντίνος Δ' ο Πωγώνατος) 668 – 685
 Юстиниан II Ринотмет (Ιουστινιανός Β' ο Ρινότμητος) 685 – 695

Извъндинастични 
 Леонтий (Λεόντιος) 695 – 698
 Тиберий III Апсимар (Τιβέριος Γ' ο Αψίμαρος) 698 – 705

Династия на Ираклидите 
 Юстиниан II Ринотмет (отново) (Ιουστινιανός Β') 705 – 711

Извъндинастични 
 Филипик Вардан (Φιλιππικός Βαρδάνης) 711 – 713
 Анастасий II (Αναστάσιος Β') 713 – 715
 Теодосий III Адрамит (Θεοδόσιος Γ' ο Αδραμμυττηνός) 715 – 717

Исаврийска династия 
 Лъв III Исавър (Λέων Γ' ο Ίσαυρος) 717 – 741
 Константин V Копроним (Κωνσταντίνος Ε' Κοπρόνυμος) 741 – 742
 Артавазд (Αρτάβασδος) 742 – 743
 Константин V Копроним (отново) (Κωνσταντίνος Ε' Κοπρόνυμος) 743 – 775
 Лъв IV (Λέων Δ') 775 – 780
 Константин VI (Κωνσταντίνος ΣΤ') 780 – 797
 Ирина Атинянката (Ειρήνη η Αθηναία) 797 – 802

Арабска (Никифорова) династия 
 Никифор I (Νικηφόρος Α') 802 – 811
 Ставракий (Σταυράκιος) 811
 Михаил I Рангаве (Μιχαήλ Α' ο Ραγκαβέ) 811 – 813

Извъндинастичен 
 Лъв V Арменец (Λέων Ε' ο Αρμένιος) 813 – 820

Аморионска (Фригийска) династия 

 Михаил II (Μιχαήλ Β') 820 – 829
 Теофил (Θεόφιλος) 829 – 842
 Михаил III (Μιχαήλ Γ') 842 – 867

Македонска династия 

 Василий I Македонец (Βασίλειος Α') 867 – 886
 Лъв VI Философ (Λέων ΣΤ' ο Σοφός) 886 – 912
 Александър (Αλέξανδρος) 912 – 913
 Константин VII Багренородни (Κωνσταντίνος Ζ' ο Πορφυρογέννητος) 913 – 959
 Роман I Лакапин (съуправител) (Ρωμανός Α' Λεκαπηνός) 920 – 944
 Роман II (Ρωμανός Β') 959 – 963
 Никифор II Фока (съуправител) (Νικηφόρος Β' Φωκάς) 963 – 969
 Йоан I Цимиски (съуправител) (Ιωάννης Τσιμισκής) 969 – 976
 Василий II Българоубиец (Βασίλειος Β' Βουλγαροκτόνος) 976 – 1025
 Константин VIII (Κωνσταντίνος Η') 1025 – 1028
 Роман III Аргир (Ρωμανός Γ' Αργυρός) 1028 – 1034
 Михаил IV Пафлагон (Μιχαήλ Δ' Παφλαγών) 1034 – 1041
 Михаил V Калафат (Μιχαήλ Ε' Καλαφάτης) 1041 – 1042
 Зоя и Теодора 1042
 Константин IX Мономах (Κωνσταντίνος Θ' ο Μονομάχος) 1042 – 1054
 Теодора (Θεοδώρα) 1055 – 1056

Извъндинастичен 
 Михаил VI Стратиот (Μιχαήλ ΣΤ' ο Στρατιωτικός) 1056 – 1057

Династия на Комнините 

 Исак I Комнин (Ισαάκιος Α' Κομνηνός) 1057 – 1059

Династия Дука 
 Константин X Дука (Κωνσταντίνος Ι' Δούκας) 1059 – 1067
 Роман IV Диоген (Ρωμανός Δ' Διογένης) 1068 – 1071
 Михаил VII Дука (Μιχαήλ Ζ' Δούκας) 1071 – 1078
 Никифор III Вотаниат (Νικηφόρος Γ' Βοτανειάτης) 1078 – 1081

Династия на Комнините (повторно) 

 Алексий I Комнин (Αλέξιος Α' Κομνηνός) 1081 – 1118
 Йоан II Комнин (Ιωάννης Β' Κομνηνός) 1118 – 1143
 Мануил I Комнин (Μανουήλ Α' Κομνηνός) 1143 – 1180
 Алексий II Комнин (Αλέξιος Β' Κομνηνός) 1180 – 1183
 Андроник I Комнин (Ανδρόνικος Α' Κομνηνός) 1183 – 1185

Династия на Ангелите 
 Исак II Ангел (Ισαάκιος Β' Άγγελος) 1185 – 1195
 Алексий III Ангел (Αλέξιος Γ' Άγγελος) 1195 – 1203
 Алексий IV Ангел (Αλέξιος Δ') 1203 – 1204
 Алексий V Дука Мурзуфул (Αλέξιος Ε' Μούρτζουφλος) 1204

През 1204 кръстоносците превземат Константинопол и империята се разпада на множество държави.

Ласкариди – Никейска империя 
 Теодор I Ласкарис 1204 – 1221
 Йоан III Дука Ватаций 1221 – 1254
 Теодор II Дука Ласкарис 1254 – 1258
 Йоан IV Дука Ласкарис 1258 – 1261

Комнини – Трапезунд 
 Алексий I Велики Комнин 1204 – 1222
 Давид I Велики Комнин 1204 – 1214
 Андроник I Велики Комнин 1222 – 1235
 Йоан I Велики Комнин 1235 – 1238
 Мануил I Велики Комнин 1238 – 1263
 Андроник II Велики Комнин 1263 – 1266
 Георги Велики Комнин 1266 – 1280
 Йоан II Велики Комнин 1280 – 1284
 Теодора Велика Комнина 1284 – 1285
 Йоан II Велики Комнин (отново) 1285 – 1297
 Алексий II Велики Комнин 1297 – 1330
 Андроник III Велики Комнин 1330 – 1332
 Мануил II Велики Комнин 1332
 Василий Велики Комнин 1332 – 1340
 Ирина Палеологина Велика Комнинина 1340 – 1341
 Ана Велика Комнина 1341
 Михаил Велики Комнин 1341
 Ана Велика Комнина (отново) 1341 – 1342
 Йоан III Велики Комнин 1342 – 1344
 Михаил Велики Комнини (отново) 1344 – 1349
 Алексий III Велики Комнин 1349 – 1390
 Мануил III Велики Комнин 1390 – 1416
 Алексий IV Велики Комнин 1416 – 1429
 Йоан IV Велики Комнин 1429 – 1459
 Давид II Велики Комнин 1459 – 1461

Комнин Дука Ангел – Епирско деспотство 
 Михаил I Комнин Дука Ангел (1205 – 1214)
 Теодор I Комнин Дука (1214 – 1230)
 Михаил II Комнин Дука (1230 – 1271)
 Никифор I Комнин Дука (1271 – 1297)
 Тома I Комнин Дука (1297 – 1317)

През 1261 владетелят на Никея триумфално влиза в Константинопол и обявява възстановяването на Византия.

Династия на Палеолозите 

 Михаил VIII Палеолог (Μιχαήλ Η' Παλαιολόγος) 1261 – 1282
 Андроник II Палеолог (Ανδρόνικος Β' Παλαιολόγος) 1282 – 1328
 Андроник III Палеолог (Ανδρόνικος Γ' Παλαιολόγος) 1328 – 1341
 Йоан V Палеолог (Ιωάννης Ε' Παλαιολόγος) 1341 – 1376
 Йоан VI Кантакузин (съуправител) (Ιωάννης ΣΤ' Καντακουζηνός) 1347 – 1354
 Матей Кантакузин (съуправител) (Ματθαίος Καντακουζηνός) 1353 – 1357
 Андроник IV Палеолог (Ανδρόνικος Δ' Παλαιολόγος) 1376 – 1379
 Йоан V Палеолог (отново) (Ιωάννης Ε' Παλαιολόγος) 1379 – 1390
 Йоан VII Палеолог (Ιωάννης Ζ' Παλαιολόγος) 1390
 Йоан V Палеолог (трети път) (Ιωάννης Ε' Παλαιολόγος) 1390 – 1391
 Мануил II Палеолог (Μανουήλ Β' Παλαιολόγος) 1391 – 1425
 Йоан VIII Палеолог (Ιωάννης Η' Παλαιολόγος) 1425 – 1448
 Константин XI Палеолог (Κωνσταντίνος ΙΑ' Παλαιολόγος) 1449 – 1453

Османските турци превземат Константинопол през 1453 г., слагайки край на Източната Римска империя.

Източници 

 Божилов, Ив., Билярски, Ив., Димитров, Хр., Илиев, И. Византийските василевси. София, 1997

!