Каспичан (община)
Община Каспичан е разположена в Североизточна България и е една от съставните общини на област Шумен.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в източната част на област Шумен. С площта си от 275,056 km2 е 8-ата по големина сред 10-те общините на областта, което съставлява 8,11% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на югозапад и запад – община Шумен;
 на североизток – община Нови пазар;
 на изток – община Ветрино, област Варна;
 на югоизток – община Провадия, област Варна;

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е равнинен и платовиден, като територията ѝ попада в Източната Дунавска равнина.

Южната половина на общината е заета от централните, най-високи части на Провадийското плато, което със стръмни, на места отвесни склонове се спуска на северозапад, север и североизток към долините на Провадийска река и десният ѝ приток Мътнишка река. В северната му част се издига Мадарското плато, което представлява едно цяло с Провадийското плато. В Мадарското плато се намира най-високата точка на Провадийското плато и на цялата община Каспичан – връх Двете могили 429,8 m, разположен на 1 km южно от квартал „Калугерица“ на град Каспичан. Североизточно от платото, на границата с община Ветрино, в коритото на Провадийска река се намира най-ниската точка на общината – 69 m н.в.

Останалата, северна полина на община Каспичан е заета от обширното Плисковско поле с надморска височина от 100 до 200 m.

Води 
Основна водна артерия на община Каспичан е Провадийска река, която протича през нея от северозапад на югоизток с част от горното си течение. В град Каспичан в нея отдясно се влива Мътнишка река (Мадарска река), която протича през общината с последните си 5 km.

В южната част на общината протича горното течение на река Главница, десен приток на Провадийска река. Тя води началото си под името Мерявица от подножието на връх Аталана в Провадийското плато на 365 m н.в., на 3 км югоизточно от село Кюлевча. До изтичането си от язовир „Снежина“ тече на югоизток в дълбока долина под името Аннадере, след което напуска пределите на община Каспичан.

Населени места 
Общината се състои от 9 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 Указ № 86/обн. 26.03.1925 г. – преименува с. Абоба на с. Плисков;
 МЗ № 3775/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Сюитли (Сюютлю) на с. Върбяне;
 – преименува с. Текер на с. Златна нива;
 след 1947 г. – осъвременено е името на с. Плисков на с. Плиска без административен акт;
 през 1956 г. – уточнено е името на с. Косовец (Косовча) на с. Косово без административен акт;
 – уточнено е името на с. Марковец (Марковча) на с. Марково без административен акт;
 Указ № 546/обн. 15.09.1964 г. – признава гар.с. Гара Каспичан за гр. Каспичан;
 Указ № 202/обн. 02.03.1976 г. – заличава селата Калугерица и Каспичан и ги присъединява като квартали на гр. Каспичан;
 Указ № 2190/обн. 20.10.1981 г. – признава с. Плиска за гр. Плиска;
 Указ № 250/обн. 12.08.1991 г. – отделя кв. Каспичан от гр. Каспичан и го възстановява като отделно населено място – с. Каспичан;
 Указ № 173/обн. 21.07.2000 г. – отделя с. Мадара и неговото землище от община Каспичан и го присъединява към община Шумен.

Население 

Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Политика

Общински съвет 

Състав на общинския съвет, избиран на местните избори през годините:

Транспорт 
През общината преминават два участъка от Железопътната мрежа на България с обща дължина 29,5 km.
 През средата на общината, от запад на изток, на протежение от 17,3 km – участък от трасето на жп линията София – Мездра – Горна Оряховица – Шумен – Каспичан – Варна;
 От северозапад на югоизток, на протежение от 12,2 km – последният участък от трасето на жп линията от Русе – Самуил – Каспичан.

През общината преминават изцяло или частично 6 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 56,5 km:
 участък от 5,5 km от автомагистрала Хемус (от km 355,1 до km 360,6);
 участък от 7,5 km от Републикански път I-2 (от km 126,5 до km 134,0);
 последният участък от 5,9 km от Републикански път III-2006 (от km 7,5 до km 13,4);
 целият участък от 10,2 km от Републикански път III-2007;
 участък от 17,9 km от Републикански път III-2082 (от km 18,3 до km 36,2);
 участък от 9,5 km от Републикански път III-7003 (от km 30,1 до km 39,6).

Топографска карта

Източници

Външни препратки