Бранислав Нушич
Бра̀нислав Ну̀шич (; ) е виден сръбски писател и комедиограф.

Биография 
Роден е на 20 октомври (8 октомври стар стил) 1864 година в Белград във влашко семейство от битолското село Магарево като Алкивиад ал Нуша, но на 18 години сменя официално името си на Бранислав Нушич.

Завършва Юридическия факултет в Белградския университет. През 1885 година, на 21 години, участва в Сръбско-българската война.

През 1889 година започва работа като служител в сръбското консулство в Битоля и прекарва 10 години на сръбска дипломатическа служба в Македония и Косово. Става вицеконсул в Битоля и Прищина. През 1893 година се жени за Даринка в Лисолайския манастир „Свети Архангел Михаил“.

През 1912 година е окръжен управител в Битоля и се проявява като ревностен проводник на сръбската пропаганда в района. След убийството на българския учител в Прилеп Атанас Лютвиев от сръбски офицери на 5 декември 1912 година, прави всичко възможно да прикрие престъплението.

По-късно работи като директор на Сараевския народен театър. През 1933 година е избран за академик на Сръбската академия на науките. Основател на модерната сръбска реторика. Умира на 19 януари 1938 година в Белград в разгара на работата си над комедия с название „Власт“.

Творчество 
 „Странички от Пожаревацкия затвор“ (1889)
 „Записки на един ефрейтор от Сръбско-българската война“ (1886) и др.

Нушич е ярък комедиограф, изобличител на социалните пороци в сръбското общество от края на XIX век. Автор е на комедиите:
 „Обикновен човек“ (1900)
 „Свят“ (1904)
 „Околосветско пътешествие“ (1910)
 „Автобиография“ (1924)
 „Госпожа министершата“ (1931)
 „Мистър Долар“ (1932)
 „Д-р“ (1936)
 „Покойник“ (1937)

Нушич е автор и на драмите:
 „Така трябваше да стане“ (1900)
 „Семберийският княз“ (1900)
 „Бездна“ (1902)
 „Хаджи Лоя“ (1908) и др.

Автор на учебник по реторика:
 „Реторика“ (1934 г.).

Особено популярна е неговата книга „Автобиография“.

Външни препратки 

 
 Интервю на Бранислав Нушич с Яне Сандански за сръбския вестник „Политика“

Бележки 

Академици на Сръбската академия на науките и изкуствата
Дейци на сръбската пропаганда в Македония
Възпитаници на Белградския университет
Сръбски романисти
Сръбски драматурзи
Сатирици
Консули на Сърбия
Консули в Прищина
Консули в Битоля
Сърбомани
Почетни граждани на Битоля
Македонски власи
Родени в Белград
Починали в Белград
По произход от Магарево
Доброволци в Сръбската армия в Сръбско-българската война