Полуостров
Полуостровът е част от сушата, която е вдадена навътре във воден басейн – океан, море, залив или езеро. Това е условно понятие. Полуостровите са определени от географите и не всяка суша, която отговаря на определението, се счита за полуостров. По големина могат да са огромни (такива, които определят формите на континентите), както и съвсем малки. Брегова линия с много полуострови се нарича разчленена, а тази, която няма такива, е права или неутрална.

Връзка със сушата 
Връзката със сушата е най-деликатният въпрос, когато се говори за полуостров. Тя може да бъде широка (дори по-широка от самия полуостров, както е при Индостан) или много тясна (Пелопонес, Малакски полуостров, Гоахира). Тесните връзки се наричат провлаци.

Теоретично се приема, че граница между полуострова и континента е правата линия, която свързва най-дълбоките части на ограждащите го водни басейни. Този принцип обаче не може да се приложи навсякъде. В други случаи тя минава през най-тясната част на провлака. Има и трети начин за определянето ѝ и той е най-научно издържан – когато за такава се приема линия, която е обособена от самата природа. В това отношение пример е Балканският полуостров. През повечето време неговата граница минава по реките Дунав, Сава и Соча. Границата на Пиренейския полуостров върви по вододелното било на Пиренеите, което не е права линия.

Произход 
Според произхода има две групи полуострови:

 образувани поради отдръпването или издигането на нивото на световния океан – те са тектонски и геоложки свързани със сушата и представляват нейно логично продължение (тук са най-големите полуострови на Земята).
 образувани под въздействието на екзогенни процеси (най-вече акумулация) – натрупване на пясък от вълните създава форми като коса и томболо.

Изключение и от двете групи са тези полуострови, които са създадени от тектонските процеси, но не са геоложки свързани с континента, на който принадлежат. Това са Арабският полуостров и Индостан – части от някогашния палеоконтинент Гондвана, но откъснати от съвременна Африка и станали част от Азия.

Характеристики 
За разлика от островите, чиято площ може да се изчисли с голяма точност, при полуостровите не е така. Причината е в условната граница. Въпреки това хората имат нужда да знаят това, за да определят например кой е най-големият полуостров на Земята. Без съмнение това е Арабският полуостров (въпреки че площта му се изчислява различно).

Полуостровите имат също ширина и дълбочина. Ширината се определя от разстоянието между брегове в най-широката му част. Дълбочина е разстоянието от границата с континента до най-отдалечената точка навътре във водния басейн. Колкото са по-дълбоки, отколкото широки, толкова полуостровите са по-добре изявени.

Най-големи полуострови (по World Atlas)

По-известни полуострови

Азиатски полуострови 
 Арабски полуостров (най-големия полуостров в света)
 Камчатка
 Индостан
 Корейски полуостров
 Индокитай
 Чукотка
 Таймир

Европейски полуострови 
В Европа най-големите полуострови са:
 Балканският полуостров,
 Апенинският полуостров,
 Пиренейският полуостров
 Скандинавският полуостров.

Северноамерикански полуострови 
 Долна Калифорния, Мексико
 Лабрадор, Канада
 Санфранцискански полуостров, САЩ
 Юкатан, Мексико

Бележки 

 
Форми на релефа