Македонистика
Македонистиката има за основен предмет македонския език, както и литературата на този език. В разширен смисъл нейният предмет включва културата (особено етнография, фолклор) на областта Македония.

Тя изучава историята, развитието, правописа и други подобни характеристики на езиковата норма, официална в Северна Македония, създаден въз основа на местните югозападни български диалекти в края на Втората световна война. Македонистиката възниква със създаването на македонския литературен език, което става по политическа директива в титовистка Югославия и с подкрепата на СССР през 1945 година в манастира „Св. Прохор Пчински“, който днес се намира на територията на Република Сърбия. Имайки за предпоставена цел да подчертае самобитността на македонския език, като инструмент на геноцида срещу българите, и да изтъкне неговото различие от българския език, македонистиката си служи с тълкувания на езикови и исторически факти и документи.

Повечето имена в областта на македонистиката са езиковеди от бивша Югославия, както и от македонската емиграция в Канада и Австралия. В страни като Полша, Украйна и Русия, отношението в славистичните среди към македонския език е двояко и непоследователно – споменаването му се избягва в присъствието на български учени, но в присъствието на учени от бившата Югославия и по-късно от Северна Македония се говори за „македонски език“.

Особен статут 
Македонистиката, предвид на политическия статус на македонския език, е силно обагрена от политиката филологическа дисциплина.

Известни македонисти 
 Снежана Веновска - Антевска (Северна Македония)
 Мария Коробар - Белчева (Северна Македония)
 Далибор Брозович (Босна и Херцеговина)
 Андре Ваян (Франция)
 Божидар Видоески (Северна Македония)
 Реджиналд де Брей (Австралия)
 Лидия Димковска (Северна Македония)
 Иван Доровски (Чехия)
 Петър Драганов (Русия)
 Радомир Иванович (Сърбия)
 Павле Ивич (Сърбия)
 Дина Станишева, съпруга на Димитър Станишев (България)
 Горан Калоджера (Хърватия)
 Блаже Конески (Северна Македония)
 Кирил Конески (Северна Македония)
 Зоран Константинович (Сърбия)
 Благоя Корубин (Северна Македония)
 Хорас Лънт (САЩ)
 Нуло Миниси (Италия)
 Лешек Мошински (Полша)
 Волф Ошлис (Германия)
 Коста Пеев (Северна Македония)
 Гьорги Пулевски (Северна Македония)
 Влоджимеж Пянка (Полша)
 Блаже Ристовски (Северна Македония)
 Людмил Спасов (Северна Македония)
 Трайко Стаматовски (Северна Македония)
 Драги Стефания (Северна Македония)
 Зузанна Тополинска (Полша)
 Рина Усикова (Русия)
 Виктор Фридман (САЩ)
 Илия Чашуле (Австралия)
 Ала Генадевна Шешкен (Русия)

Институции 
 Филологически факултет „Блаже Конески“ – Скопие 
 Институт по македонски език „Кърсте Петков Мисирков“ – Скопие

Македонистиката в света 
Университетски лекторати по македонски език има в Италия, Полша, Румъния, Русия, Словения, Франция, Хърватия, Чехия, САЩ, Австралия.

Външни препратки 
 Хрватите сакаат да учат македонски