Токелау
Токелау () е автономно владение на Нова Зеландия в Полинезия в централната част на Тихи океан, на север от о-вите Самоа. Островната група (три коралови атола) е бивше британско владение, като по-късно преминава към доминиона Нова Зеландия.

Токелау е четвъртата най-слабо населена страна на Земята и е лидер във възобновяемата енергия, бидейки първата страна, захранвана на 100% от слънчева енергия.

История 
 Атолите са заселени през V-VI в. от преселници от Самоа;
 21 юни 1765 г. – открити са от английския мореплавател Джон Байрон;
 ХVIII в. – островите са нападани от перуански роботърговци;
 1877 г. – стават британски протекторат;
 1925 г. – Великобритания предава Токелау под управлението на Нова Зеландия;
 1948 г. – островите са включени в състава на Нова Зеландия;
 1977 г. – получават самоуправление.

До 1976 г. островите носят името Острови на обединението (The Union Islands), като след тази година възвръщат местното название Токелау.

ООН признава територията като автономна територия. Държавен глава е монархът на Обединеното кралство.

Държавно устройство 
Островите се управляват от администратор, назначаван от правителството на Нова Зеландия. Има местен управляващ орган – Съвет на старейшините, избиран за 3 години. Главен орган на управление – Генерален фоно. Въоръжени сили няма.

География 

Състоят се от три атола (Атафу, Нукунону и Факаофо, общо площ 10,12 km²), които са разположени на значително разстояние един от друг и се състоят общо от 110 миниатюрни коралови островчета, обкръжаващи централна лагуна. Надморската им височина е 3 – 4 m, а ширината на най-големия от тях е 400 m. Островчетата са покрити с коралови пясъци, върху които са се формирали бедни варовикови почви. Върху тях растат само панданус, кокосова палма е няколко вида храсти. Климат е тропичен, влажен. Най-горещите месеци са декември, януари и февруари, а най-прохладния – август. Температурата на въздуха целогодишно се колебае между 24° – 32°С. От април до ноември на островите господстват югоизточните пасати, а от декември до март често връхлитат урагани, съпроводени с поройни дъждове. Годишната сума на валежите е около 3000 mm.

Население 
 Население – 1380 души (2008 г.).
 Гъстота – 136,4 д./km2.
 Естествен прираст – 19.
 Етнически състав – токелауанци 62,8%, токелау-самоански метиси 35,6%, други 1,6%.
 Официален език – английски и токелау.
 Азбука – латиница.
 Неграмотни – 11%.
 Религиозен състав – християни (протестанти 65,8%, католици 34,2%).
 Административен център – Факаофо (261 жители).
 Административно деление – 3 атола (Атафу, Нукунону, Факаофо)

Стопанство 
Традиционното стопанство е свързано с риболова, свиневъдството, отглеждане на тропични култури и производството на копра. Парична единица е новозеландският долар. Страната получава по 4,3 млн. щатски долара годишна помощ от Нова Зеландия. БВП за година е около 1000 щ.д. на човек. Туризмът е слабо развит, но през последните години се засилва ролята му в стопанството на страната. Съотношение селско стопанство-промишленост-обслужване – 27:12:61.

Източници 

 
Острови в Тихия океан