Георги Скрижовски
Георги Иванов Радев, известен като Скрижовски или Скрижевски, е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация.

Биография 
Георги Скрижовски е роден през 1882 година в село Скрижово, Зъхненско в бедно протестантско семейство. Учи в родното си село. Завършва българското педагогическо училище в Сяр през 1896 година, като още като ученик влиза във ВМОРО, привлечен от един от учителите си - Димитър Гущанов. Известно време е учител в селата Горно Броди, Горни Порой и в родното си Скрижово, където е начело на революционния комитет. Създава и укрепва комитетите в съседните драмски български села. През 1902 година е принуден да мине в нелегалност, тъй като е открит от турски чиновник заедно с четата на Илия Кърчовалията в къщата на кмета на родното му село. Скрижовски успява да избяга, но кметът е арестуван и изпратен на заточение. Влиза първо в четата на Димитър Гущанов, а след това в тази на Илия Кърчовалията. В 1903 година е в четата на Гоце Делчев и участва в атентата на моста на река Ангиста.

Скрижовски участва в Илинденско-Преображенското въстание като секретар на четата на Яне Сандански. На Първия редовен конгрес на Серския революционен окръг в 1905 година е избран за разложки околийски войвода и формира своя чета. В 1906 година става член на Серския окръжен революционен комитет. Делегат е на Втория редовен конгрес на революционния окръг в 1906 година, както и на Третия редовен конгрес на следната 1907 година и е преизбран за член на окръжния комитет. Развива дейност по възстановяването на организацията в Разлога, масовизира комитетите и работи за повишаване на просветното равнище на населението.

При Младотурската революция от 1908 година участва в отряда на Сандански и в Похода към Цариград. Участва в учредяването на Народната федеративна партия (българска секция).

При избухването на Балканската война в 1912 година е доброволец в Македоно-одринското опълчение и служи в Нестроевата рота на 15 щипска дружина. С малка чета участва в освобождението на Драма. Взима участие и в Междусъюзническата война в 1913 година. През Първата световна война е войвода на чета, извършваща диверсии в тила на противника.

След войните се установява в Ксанти, а след като градът е откъснат от България в 1919 година – в Свиленград. Член на Временното представителство на бившата Вътрешна македонска революционна организация и подписва апела от 9 март 1919 г. до Парижката мирна конференция. В 1919 година става член на БКП. Поддържа връзки с Димо Хаджидимов.

На 11 януари 1925 година Георги Иванов Скрижовски е избран за общински съветник в Свиленград, утвърден е за такъв на 7 февруари от Хасковския окръжен съд, но не успява да присъства на нито едно заседание, тъй като на 28 февруари е застрелян от терориста на ВМРО Шарен Ампо. Първото заседание на новоизбрания общински съвет в Свиленград се провежда на 9 март 1925 година и започва със ставане на крака от всички общински съветници, в знак на почит към паметта на Георги Скрижовски.

Личното оръжие на Скрижовски се съхранява във фондовете на Регионалния исторически музей в Благоевград.

Външни препратки 
 "Георги Иванов Скрижевски; Разложки войвода; Серски революционен окръг; ВМОРО (машинопис)", София, 1961 година

Бележки 

Дейци на ВМОРО
Български революционери от Македония
Български просветни дейци от Македония
Санданисти
Членове на Народната федеративна партия (българска секция)
Български комунисти до 1944 година
Жертви на политически убийства в България
Македоно-одрински опълченци
Възпитаници на Сярското българско педагогическо училище
Родени в Скрижово
Дейци на Временното представителство на обединената бивша Вътрешна революционна организация
Починали в Свиленград
Български военни дейци от Първата световна война
Жертви на междуособици в македоно-одринското революционно движение
Български имигранти от Македония в Свиленград