Трапец
Трапецът е равнинна геометрична фигура. Дефинира се като четириъгълник, в който поне една двойка срещуположни страни са успоредни.

Успоредните страни се наричат основи на трапеца — долна и горна. Другите две страни се наричат бедра. Отсечките, свързващи срещуположните ъгли, се наричат диагонали. Отсечката, свързваща средите на бедрата на трапеца, се нарича средна основа.

Видове трапеци 
 Трапец, чиито бедрa са равни и ъглите при основата му са равни, се нарича равнобедрен.
 Трапец, един от ъглите на който е прав, се нарича правоъгълен.

Свойства 
 Средната основа на трапеца е успоредна на основите и е равна на полусбора им.
 Обобщена теорема на Талес: Успоредните прави, пресичащи страните на ъгъл, отсичат от страните на ъгъла пропорционални отсечки.
 При равнобедрения трапец ъглите при основата са равни.
 При равнобедрения трапец диагоналите са равни.
 Около всеки равнобедрен трапец може да се опише окръжност.
 Ако сборът от дължините на основите на трапеца е равен на сбора от дължините на бедрата, то в него може да се впише окръжност.
 В трапеца средите на основите и пресечните точки на диагоналите и на продълженията на бедрата лежат на една права.
 Сборът от големините на ъглите, прилежащи на бедрата, е 180°.

Лице на трапец 
Ако а и b са основите на трапец и h е височината му, лицето на трапеца се изчислява по формулата

Изразът  е дължината на средната основа на трапеца и поради това лицето може да се разглежда като произведение от дължините на височината и средната основа.

Ако са известни дължините на четирите страни на трапеца a, b, c, d (a е дължината на основата), то лицето му се намира по формулата

Тази формула не работи, ако основите а и с са равни, тъй като ще имаме деление с нула. В този случай трапецът е успоредник и се използва друга формула.

Ако по-малката основа е много близо до нула, формулата се превръща в Хероновата формула.

Частен случай. Площта на равнобедрен трапец с ъгъл при основата равен на 300 и радиус на вписаната окръжност , ще бъде равна на:

 

Четириъгълници