Марий Ел
Република Марий Ел или накратко Марий Ел () е субект на Руската Федерация и е разположена в централната част на Европейска Русия. Влиза в състава на Приволжкия федерален окръг и Волго-Вятския икономически район. Площ 23 375 km2 (73-то място в Русия, 0,14%), население на 1 януари 2017 г. 684 684 души (66-о място в Русия, 0,47%). Столица е град Йошкар Ола. Разстояние от Москва до Йошкар Ола — 862 km.

Историческа справка 
 На 4 ноември 1920 г. е образувана Марийска автономна област (МАО)
 На 5 декември 1936 г. е преобразувана в Марийска Автономна съветска социалистическа република (МАССР)
 На 22 декември 1990 г. – Марийска съветска социалистическа република (МССР).
 На 8 юли 1992 г – Република Марий Ел.

Географска характеристика 
Марий Ел се намира в централната част на Европейска Русия, предимно на левия бряг на средното течение на Волга и притока ѝ Ветлуга. На запад граничи с Нижегородска област, на север с Кировска област, на югоизток с Република Татарстан и на юг с Република Чувашия. В тези си граници има площ от 23 375 km2, която ѝ отрежда 73-то място по големина в Русия и представлява 0,14% от територията на Русия.

Източната част на страната е заета от обширната хълмиста равнина Вятски Ували (максимална височина до 275 m), повърхнината на която е изрязана от дълбоки речни долини и оврази, като се срещат и карстови райони. На запад хълмовете на Вятските Ували постепенно се понижават и преминават в обширната и заблатена Марийска низина с надморска височина от 50 до 100 m. На десния бряг на Волга, в района на град Козмодемянск се простират крайните северни разклонения на Приволжкото възвишение (височина до 198 m).

Сред полезните изкопаеми с промишлено значение са торфа, глината, варовиците, стъклени и силикатни пясъци.

Републиката е разположена в умерения климатичен пояс и има умерено-континентален климат с умерено студена зима и топло лято. Средната януарска температура е -13 °C, а средна юлска 19 °C. Годишната сума на валежите е сравнително малка и е 450 – 500 mm. Вегетационният период (минимална денонощна температура над 10 °C) е около 170 дни.

В Републиката има 476 реки с обща дължина 7145 km и всички те принадлежат към водосборния басейн на река Волга, вливаща се в Каспийско море, която протича по южната граница на страната на протежение от 155 km. Повечето от реките на Марий Ел се вливат директно във Волга и отводняват около 80% от нейната територия. Това са реките: Сура, десен приток, а останалите Ветлуга (112 km в Марий Ел), Рутка, Голяма Кокшага с притока си Голям Кундиш, Малка Кокшага, Илет и др. са леви притоци. Другите 20% от територията на страната (на североизток) се отводняват от малки реки (Немда, Буй, Уржумка), десни притоци на река Вятка, десен приток на Кама, от басейна на Волга. Подхранването на реките е смесено с преобладаване на снежното. Водният им режим се характеризира с ясно изразено пролетно пълноводие, лятно-есенно маловодие нарушавана епизодично от прииждания в резултат на поройни дъждовни и продължително зимно маловодие. Реките в района замръзват обикновено през ноември и се размразяват през април.

На територията на страната има 1550 предимно малки езера и големи изкуствени водоеми с обща площ около 1530 km2. Езерата са предимно крайречни (старици) и карстови, разпространени предимно в източната част. Само около столицата Йошкар Ола на разстояние 20 – 30 km се намират няколко малки, но много чисти езера – Карась, Таир, Лесная сказка, Шап и т.н. Най-голямото естествено езеро в страната е карстовото езеро Голям Ялчик (1,14 km2). По течението на река Волга в пределите на Марий Ел попадат участъци от две голеви водохранилища Куйбишевското и Чебоксарското. Блатата и заблатените райони заемат 1,42% от територията на Републиката и съставляват 331 km 2.

В страната преобладават подзолисто-глиненстите, пясъчно-глинестите и пясъчните почви. В Марийската низина са разпространени блатно-торфените почви, във Вятските Ували – торфено-карбонатните почви, а на десния бряг на Волга – сивите горски почви.

Половината от територията на страната е заета от гори, предимно в западните и централни райони. Преобладават ценните иглолистни видове: бор (на юг) и ела със смърч (на север), заемащи почти 3/5 от горските масиви. В речните долини се срещат и широколистни гори от дъб и липа. Животинският свят е представен от вълк, кафява мечка, лисица, лос, рис, бял заек, белка, бобър, таралеж, прелетни и водоплаващи птици.

Население 
По население републиката е на 66-о място в Руската Федерация, като там живеят 0,47% от жителите на Русия. По национален състав населението на Марий Ел е както следва:
 руснаци: 47,5%
 марийци: 42,9%
 татари: 6,0%
 други – чуваши, удмурти, мордвинци, украинци и др. (над 50 националности): 3,6%

Урбанизацията на населението е 63,15%.

Административно-териториално деление 

В административно-териториално отношение Република Марий Ел се дели на 3 републикански градски окръга и 14 муниципални района. Има 4 града, в т.ч. 3 града с републиканско подчинение и 1 град с районно подчинение и 15 селища от градски тип.

Икономика 
В промишлеността са развити добре машиностроенето и металообработката, дърводобивната и дървообработваща промишленост, хранително-вкусовата и лека промишленост.

В селското стопанство републиката се е специализирала в зърнопроизводството, производството на зеленчуци, картофи, лен. Развито е животновъдство за месо и мляко, птицевъдството.

Външни препратки 
 Официален уебсайт на Република Марий Ел 
 Промишлеността на Република Марий Ел
 Карта на Марий Ел 
 Снимки и текст за Марий Ел

Източници