Население на България
Населението на България към 7 септември 2021 година е 6 519 789 души, по данни на Националния статистически институт. През 1989 година населението достига 9 009 018 души. През 2011 година преброяването на НСИ посочва, че 7 364 570 милиона души живеят в страната.

Численост на населението 
В България периодично се провеждат преброявания от НСИ. Динамиката на населението се определя от количественото му изменение във времето, като тенденцията е намаляване на фона на растящото население в световен мащаб. Таблиците и графиките по-долу дават числов израз на тези закономерности.

Преброявания на населението 

Численост на населението според преброяванията извършени от НСИ през годините:

Оценки 
Според Националния статически институт населението на страната е 6 520 314 души (Информация към 6 януари 2022 г.) .

Урбанизация 
Запазва се тенденцията на урбанизация – в градовете живеят 4 782 064 души, или 73,3%, а в селата – 1 737 725, или 26,7% (към 7 септември 2021 г.)

Население в градовете 
Численост на населението в градовете според преброяванията извършени от НСИ през годините:

Население в селата 
Численост на населението в селата според преброяванията извършени от НСИ през годините:

Разпределение на населението 
Разпределението на населението е неравномерно. 40,2% от населението в страната живее в 8 общини, които са с население над 100 000 души. В 83 общини преброените са под 6000 души и в тях живее 4,7% от населението на страната. Градовете наброяват 257, а селата 5000, а 199 са населените места, в които няма преброени жители. Една трета от населението на страната живее в шестте най-големи града, които са с население над 100 000 души.

Прираст на населението

Механичен прираст 

Напусналите България за периода 1990 – 2005 се изчисляват на над 1 000 000 души. След политическите промени от 1989 г. се развива силна икономическа емиграция, включваща част от висшистите в България. Тази тенденция продължава и до днес.

От 1989 г. близо 1 000 000 души са напуснали страната, а живеещите в чужбина към 2007 г. са около 750 000 души. Емиграцията е един от главните фактори за намаляване на българското население. Заражда и друг вид миграция – към България от чужбина, имиграция. Част от имигрантите са българи от етническите общности в чужбина, получили българско гражданство на основание български произход. Все повече граждани на ЕС – главно Великобритания, Франция, Нидерландия, Италия, Полша, Германия, Испания, Гърция, Белгия, Ирландия и т.н., живеят временно или постоянно в страната във връзка с работа или заради по-евтиния живот. Има също руснаци, украинци, китайци, турци, араби и други с произход от Близкия Изток.

Според преброяването на населението на страната през 2021 г.:
 Към 7 септември 2021 г. в България живеят постоянно 60 002 лица с чуждо гражданство и те представляват 0,9% от населението на страната;
 Преобладават лицата с чуждо гражданство на европейски държави извън Европейския съюз. От тях най-многобройни са руските граждани – 17 465, следват гражданите на Украйна – 6163, Великобритания – 4484, Турция – 3017 , и други.
 Към момента на преброяването в България постоянно живеят 10 549 граждани на Европейския съюз, или малко над една шеста от всички чужди граждани в страната;
 Хората, декларирали, че притежават двойно гражданство – българско и друго, към момента на преброяването са 0,5% от населението на страната. Лицата без гражданство са 539.

За 2011 г. МВнР оценява броя на българските граждани, живеещи в чужбина, на над 2 милиона. Тази оценка е получена по преценка на българските дипломатически представителства. Данните са получени от МВнР по ЗДОИ чрез Обществения съвет на българите в чужбина. По данни на БНБ работещите в чужбина са 618 хил. души.

Естествен прираст 

Към 31 декември 2019 г. естественият прираст в България е -6,7‰, като в градовете е -4,4‰, а в селата – -13,1‰.

Раждаемост 

През 2010 г. тоталният коефициент на плодовитост в градовете е 1,43, а селата – 1,64. Общо е 1,49. За гр. София тя е 1,39. Най-ниска е в селата на Област Перник (0.99), а най-висока – в селата на Област Сливен (2,31). В повечето области в селата коефициентът е по-висок, в София-град, Софийска област, област Перник и Област Кюстендил градовете са с по-висок коефициент.

По оценки, базирани на данните от преброяването от 2011 година, делът на децата на възраст от 0 до 9 години с небългарски майчин език е около 26%. Същевременно според психолога професор Петър Иванов през 2013 г. за 50% от новородените деца българският език не е бил майчин. Подобни данни са обявени и от Синдиката на българските учители – за 43% от първокласниците в България за 2016 година българският език не е майчин.

Показатели за раждаемостта, според данни на НСИ:

Смъртност

Гъстота на населението 
Средната гъстота на населението в България през 2005 г. е 69,6 души/км2, докато средната за Европа е 67 души/км2, а 45 души/км2 е за света. Най-голяма е гъстотата на населението в общините Пловдив (3500 души/км2), Варна (1500 души/км2), Ямбол (990 души/км2), Добрич (950 души/км2) и Столична (905 души/км2). От районите за планиране най-гъсто населен е Югозападният (103 души/км2), а най-рядко – Северозападният (48 души/км2). Най-слабо населен е районът на Странджа – 10 души/км2.

Към 1 февруари 2011 г. средната гъстота е 66,35 д./кв.км. Изчислява се по следната формула:
 
Следващата таблица показва разпределението на гъстота според надморската височина. Най-висок показател се измерва в интервала 500 – 700 метра надморска височина, на който отговарят предимно котловинните образувания като Софийското поле; най-ниска гъстотата е от 1000 и повече метра.

Възрастова структура 

В края на 2012 г. лицата на 65 и повече навършени години са 1 395 078, или 19,2% от населението. Те нарастват с 2 процентни пункта спрямо 2005 г. Неговата средна възраст нараства от 40.4 години през 2001 г. на 41.2 години през 2005 г. и достига 42.8
години в края на 2012 г.

Възрастова структура на населението според оценки на НСИ през годините:www.econ.bgwww.dnevnik.bgwww.nsi.bg

Етнически състав 
Според преброяването на населението през 2011 г. 76,9 % са се определили като етнически българи, 8,0 % – като етнически турци, 4,4 % – като етнически цигани, а останалите 10,6 % са от други етноси и неопределени.

Численост и дял на основните етническите групи според преброяванията на населението през годините след Освобождението на България:Графата включва други, по-малки групи, както и неопределени. Според преброяването от 2011 г. те са 102 695 души. От тях: неопределени – 53 391 души, руснаци – 9978 души, арменци – 6552 души, власи – 3684 души, каракачани – 2556 души, гърци – 1379 души, македонци – 1654 души, украинци – 1789 души, евреи – 1162 души, румънци – 891 души, други националности – 19 659 души. Други 683 590 души не са отговори на въпроса за етническа принадлежност.

Преброяване през 2001 г. 

Численост на етническите групи според преброяването на населението през 2001 г., по области:

Преброяване през 2011 г. 

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по области:

Езици 
Основен език е българският, чиято писмена система е кирилицата – азбука, създадена най-вероятно от Св. Климент Охридски и наречена на неговия учител и създател на глаголицата, Св. Кирил Философ. Нейни осъвременени варианти се използват в българския, руския, македонската езикова норма, сръбския, украинския, беларуския език, русинския, както и в други държави от бившия СССР, Азия и Източна Европа.

В хода на историческото развитие на българския език и контактите му със съседните неславянски езици на Балканския полуостров настъпват значителни промени в сравнение с останалите славянски езици. Те обхващат промени в морфологията и синтаксиса, окачествяващи се с почти пълно отпадане на падежните форми, възникване и употреба на определителен член, запазване на славянските прости глаголни времена (минало свършено време и минало несвършено време) и развитие на нови, възникване на двойно пряко и непряко допълнение, изчезване на инфинитива и развитие на четвърто (преизказно) наклонение (несвидетелски форми) при глаголите и др. Тези промени разграничават като цяло развитието на морфологията и синтаксиса в българския език от посоката на развитие на останалите славянски езици.

Численост и дял на населението по роден език според преброяването на населението през 2001 г., по области:

Разпределение на населението по етническа група и роден език към 1 февруари 2011 година (разпределени са лицата, които са отговорили на двата въпроса при преброяването на населението в България през 2011 г.):

Официален език на България е българският, а според преброяването през 2001 г. той е роден на 84,5 % от населението, останалите обикновено го говорят като втори език. За 9,6 % роден език е турският, за 4,1 % – циганският, а останалите 1,8 % са посочили друг език или не са определили. Разпределението на езиците съответства на разпределението по етническата група, с малки изключения.

Според преброяването от 2011 г. за 85,2 % от населението българският език е майчин, за 9,1 % – турският, за 4,2 % – циганският, а за останалите 1,5 % – други езици или не е бил посочен майчин.

Вероизповедание 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г., по области:

На преброяването през 2001 г. голямото мнозинство – 6 552 751 души (82,6 %) са се определили като православни християни, от тях не е ясно колко са старостилни и колко новостилни. Като мюсюлмани са се определили – 966 978 души (12,2 %), мнозинството от тях са сунити, но има и шиити. Следват римокатолиците – 43 811 души (0,6 %), протестантите – 42 308 души (0,5 %), армено-грегорианците – 6500 души (0,1 %) и др. Броят на изповядващите юдаизъм е 653 души, а отговор „Не се самоопределям“ са избрали 308 116 души (3,9 %).

Според изследването на Eurobarometer Poll от 2005 г. в България само 40% вярват в Бог, други 40% вярват в „нещо като дух или витална сила“, а 13% не вярват в нито едно от горните. А според изследването „Европейско изследване на ценностите“ на „Българска социологическа асоциация“ през 2009 21,7% от българите заявяват, че не вярват в Бог, а само 67,3% вярват в Бог. Това голямо несъответствие между данните относно броя на атеистите в България може да се обясни с факта, че в анкетната преброителна карта през 2001 г. е нямало възможност за изричен отговор „атеист“ или „невярващ“, а предполагаемите 3,9% атеисти са отчетени като такива само защото са избрали отговор „Не се самоопределя“. Според анкета от 2009 г., базирана на малка част от населението, 67,3% от българските граждани вярват в съществуването на Бог, а 21,7% – не. Същевременно 13,6% от тях посещават религиозни служби поне веднъж месечно и 24,1% декларират, че вярват в задгробния живот.

Към 2005 г. броят на църквите, манастирите и параклисите в България е около 3750, а на джамиите и медсиджите (малки молитвени домове) е 1050, което дава съотношение 78:22 съответно. Към 2007 г. джамиите са вече около 1300, от които само 1000 реално функционират.

Демографска политика 

Според математика Любомир Иванов прогресиращото намаляване на българското население спъва икономическия растеж и подобряването на благосъстоянието, а предприеманите управленски мерки за смекчаване на негативните последици не достигат до същината на проблема. Правителствената управленска програма за периода 2017 – 2021 година е първата, която си поставя за цел преобръщане на тенденцията. Програмата посочва и приоритетните средства за постигане на целта – мерки за повишаване на раждаемостта, намаляване на младежката емиграция, и изграждането на нормативен и институционален капацитет за провеждането на модерна имиграционна политика, съобразена с потребностите на българския бизнес.

Вижте също 
 Списък на страните по население
 Население на Европа
 Данни за демографските показатели на България

Източници

Външни препратки 

 Преброяване на населението през 2011 г.
 Преброяване на населението през 2001 г.(по данни на НСИ)
 Социални ценности, наука и технологии. Изследването Eurobarometer Poll 2005.
 „Европейско изследване на ценностите“ на Българска социологическа асоциация, 2009.
 Актуална таблица по постоянен и настоящ адрес (по области и общини, обновява се месечно)
 Таблици на населението по постоянен и настоящ адрес (по области, общини и населени места, обновява се тримесечно)
 Демографски показатели през годините