Мугла
Мугла е село в Южна България, област Смолян, община Смолян.

География 

Село Мугла се намира в централните Родопи. Намира се на 25 km от град Смолян и на 36 km от Девин, в близост до връх Голям Перелик, землището на Смолян, връх Мурсалица, землището на Настан и обезлюденото село Чамла. От 1990 година съществуващият път – Мугла-Тешел-Девин е прекъснат поради пропадане на бетоновия мост Мугла-Тешел, който е с дължина около 25 метра (към днешен ден мостът е изграден и пуснат за ползване). Този път е изоставен (към днешна дата пътят е ремонтиран като коларски път с трошена настилка)  и се ползва частично за горска дейност и туристически преходи към селата Тешел, Гьоврен, Триград, Кестен, Водни пад, Кожари, Буйново, Ягодина и Доспат. Сезонно е проходим, има около 10 – 12 дървени моста, някои от които са в лошо състояние или отнесени от реката. Точно под връх „Карлък“ над селото се намира местността „Михрапа“, някогашно свещеното място за мюсюлманите свързано с много предания и легенди за съжителството на различните цивилизации и митичният Орфей. В близост е до защитената местност „Казаните“ – землище Гьоврен, местността „Чаирите“ – Триград, почти обезлюденото селище наречено, „кралство“ Чамла и заличено село Мугленски Касък.

История 

Има легенда, която гласи, че четирима овчари открадват моми от Смолян и ги отвеждат на 24 км навътре в планината, за да не могат да бъдат открити. Така се поставя началото на селото – Мугла. Стари имена на селото са Могила и Муглен.

Първите жители на селото се заселват на това място заради чистата, приятна на вкус вода. Преди години селото е разполагало с училище, в което учели над 300 ученици. Сега средната възраст на жителите е над 50 години, училището пустее. Селото се нарича Мугла, защото много често то потъва в мъгла. Жителите на селото се славят със своята гостоприемност. Те поздравяват всеки новодошъл и в случай, че искате да пренощувате в селото, местните обикновено предлагат дома си или най-малкото ще ви упътят към някой гостоприемен съсед.

През 1872 година в селото има 150 къщи. От 1878 до 1886 година то попада в т. нар. Тъмръшка република, като първоначално селото е седалище на републиката. През 1920 година в селото живеят 666 души, през 1946 – 1014 души, а през 1965 – 1422 души.

Според Любомир Милетич към 1912 година населението на село Мугла се състои от помаци.

В документ от главното мюфтийство в Истанбул, изброяващ вакъфите в Княжество България, допринасяли в полза на ислямските религиозни, образователни и благотворителни институции в периода 16 век – 1920 година, съставен в периода от 15.09.1920 до 03.09.1921 година, като вакъфско село се споменава и Мугла (Muğla).

До 1983 година Мугла е било съставно село на община Девин.

Религии 
Населението се състои от българи  изповядващи ислям. Жителите на селото се определят като помаци с българско самосъзнание. В Мугла са съхранени автентични родопски обреди и песни.

Природа 

 Тук се намира една от най-големите популации на дива коза в Родопите. Козите наброяват около 50 – 70 броя.
 Районът на с. Мугла е известен сред спелеолозите с пещерите си: Дангалешка пропаст, дълга 1142 м, Камбанките – 456 м и др. 
 Резерват Казаните се намира в близост до селото и обхваща 161 хектара. Създаден е с цел да се съхранят причудливи форми на природата и смесени гори от ела, черен бор, бук, смърч и характерните за тях флора и фауна. Обявен е за резерват през 1968 г.
 В самото село се намират находища на Родопски силивряк (Орфеево цвете). Балкански ендемит – среща се само на Балканския полуостров. Расте в пукнатините на скали. Защитен вид, включен е в Червената книга на България. Силиврякът издържа много време на суша. Ботаниците са установили, че може да преживее повече от 30 месеца изсушен в хербарий, след което при овлажняване започва отново да се развива нормално. Растението свива цветовете си, когато е на сянка и веднага се отваря, когато го огрее слънце. Силиврякът много прилича на иглика, но цветовете му имат синкаво-бяла окраска с фуниевидна форма.

Обществени институции 
 Кметство село Мугла
 Държавно горско стопанство
 Джамийско настоятелство

Културни и природни забележителности 

 Природна забележителност „Казанджи дере“ – защитена територия, обявена с цел опазване на каскада от уникални водопади и вирове, под формата на „казани“, образувани от естественото течение на водата, в резултат на ерозионни процеси в дере – приток на река Мугленска.
 Екопътека „Казанджи дере“ – екомаршрут през природната забележителност с дължина 700 метра (1400 м в двете посоки). Преминаване през три мостчета и достигане до панорамна площадка над водопадите. Наличие на кът за отдих с място за палене на огън извън границите на защитената територия.
 Анкин баир
 Михрапа
 Мурсалица
 Ледницата

Редовни събития 
Всяка година през месец август селото празнува своя празник, наречен „Среде лято“. Той се тачи от незапомнени времена. Мугла е единственото село в Родопите, което отдава почит на слънцето. На празника обикновено се представя групата към читалището и се прави курбан за здраве и берекет на връх Михрапа. Празникът продължава 3 дена с кръшни хора, звуците на родопската каба гайда и лиричните родопски песни.

Други 

 В селото и в околностите му е сниман филма „Време разделно“ по книгата на Антон Дончев.
 В селото и в околностите му е сниман филма „Гори, гори, огънче“.
 В селото и в околностите му е сниман девети епизод от поредицата „Изгубени в България“ .
 На хълма над селото, по посока хижа „Ледницата“, расте известният Мурсалски чай.
 Селото е богато на карстови извори, най-големият от които – Яза, захранва курорта Пампорово и град Смолян с вода чрез дълъг 23 километра водопровод.
 Селото е известно в областта с успехите на Ловно рибарска дружина – Мугла
 Гостите на селото непременно трябва да опитат от местните кулинарни специалитети – „люта“, кус-кус, пироле, патетник, качамак, клин, марудници, брънза сирене, боров мед и др.

Личности 
 проф. Теофил Гачилов – конструктор на хладилниците „Мраз“
 Елена Алекова – българска поетеса;

Галерия

Външни препратки 
 Събора В Село Мугла (03.08.2008)
 Красотата на Село Мугла
 Сайт на Ловно рибарска дружина – Мугла

Бележки 

Села в област Смолян
Населени места в община Смолян