Стамболово (община)
Община Стамболово се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Хасково.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в южната част на област Хасково. С площта си от 276,837 km2 заема 8-о място сред 11-те общини на областта, което съставлява 5,00% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на север – община Хасково;
 на североизток – община Харманли;
 на изток – община Маджарово;
 на юг – община Крумовград, област Кърджали;
 на запад – община Кърджали, област Кърджали.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е хълмист и ниско планински, като територията ѝ изцяло попада в централните части на Източните Родопи.

В южните и източните райони на община Маджарово са разположени западните части на източнородопския рид Гората. На 4 km югоизточно от село Тънково, на границата с Община Маджарово се намира най-високата на общината връх Ибрекджек 607,8 m.

Северно от рида Гората в пределите на общината попада почти цялата част на друг по-нисък източнородипски рид – Чала. Неговата максимална височина на територията на община Стамболово е връх Кръклара 411,5 m, разположен на 1 km източно от село Кралево.

В най-северните райони на общината се простират крайните южни, най-издигнати части на Хасковската хълмиста област.

Минималната височина на община Стамболово от 142 m н.в. се намира в коритото на река Арда, на 2 km югоизточно от село Долно поле.

Води 
В южната част на общината, от запад на изток, по границата с община Крумовград, на протежение от 18 – 19 km протича част от средното течение на река Арда. Югозападно от село Рабово е изградена преградната стена на големия язовир Студен кладенец, като в пределите на община Стамболово попада част от „долната“ му част. След това река Арда последователно преминава през Рабовското долинно разширение, пролома в района на село Котлари (община Крумовград) и Долнополското долинно разширение, след което напуска пределите на общината.

В северната част на общината, през селата Царева поляна и Жълти бряг протича част от горното и част от средното течение на река Бързей, десен приток на Харманлийска река.

В средата на общината от юг-югозапад на север-североизток протича горното течение на Бисерска река (десен приток на Марица). Тя извира под името Домуздере на 425 m н.в. от западната част на рида Гората в Източните Родопи, на 700 m южно от село Поповец и тече в широка алувиална долина между ридове Чал на северозапад и Гората на югоизток покрай селата Кладенец, Долно Ботево, Голям извор и Малък извор.

Население

Етнически състав (2011) 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Движение на населението (1934 – 2021)

Населени места 
Общината има 26 населени места с общо население от 5458 жители към 7 септември 2021 г.

Административно-териториални промени 
 Указ № 525/обн. 03.12.1899 г. – преименува с. Кавак махле на с. Кральово;
 – преименува с. Али баба текеси на с. Свети Илия;
 през 1901 г. – заличано е с. Свети Илия без административен акт поради изселване;
 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Ак бунар на с. Бял кладенец;
 – преименува с. Кара Мусалар на с. Воденци;
 – преименува с. Черибашилар на с. Войводенец;
 – преименува с. Кьосе кьой на с. Голобрадово;
 – преименува с. Голямо Яйджелии на с. Голям извор;
 – преименува с. Герен на с. Долно Ботьово;
 – преименува с. Алемдер на с. Долно Черковище;
 – преименува с. Саръ юрт на с. Жълти бряг;
 – преименува с. Пъндаджик на с. Лесковец;
 – преименува с. Маджарлар на с. Маджари;
 – преименува с. Малко Яйджелии на с. Малки извор;
 – преименува с. Неби кьой на с. Ново село;
 – преименува с. Кованджилар на с. Пчелари;
 – преименува с. Киралар на с. Пътниково;
 – преименува с. Ходжа кьой (Абдул Кадир) на с. Рабово;
 – преименува с. Айледин на с. Светослав;
 – преименува с. Коват кьой на с. Силен;
 – преименува с. Еллер на с. Стамболово;
 – преименува с. Индже кьой на с. Тънково;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Хасобас на с. Царева поляна;
 МЗ № 3775/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Даа кьой (Даа махле) на с. Балкан;
 – преименува с. Коджа къшла на с. Зимовина;
 – преименува с. Каушит на с. Кладенец;
 – преименува с. Ходжа ени махле на с. Поповец;
 МЗ № 1401/обн. 19.07.1937 г. – признава н.м. Красива гледка (от с. Стамболово) за отделно населено място – м. Красива гледка;
 поправка на МЗ № 1401/обн. 20.09.1937 г. – преименува м. Красива гледка на м. Гледка;
 през 1956 г. – осъвременено е името на с. Долно Ботьово на с. Долно Ботево без административен акт;
 Указ № 169/обн. 10.05.1960 г. – преименува с. Ново село на с. Долно поле;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – осъвременява името на с. Кральово на с. Кралево;
 – уточнява името на с. Лесковец на с. Лясковец;
 – осъвременява името на с. Малки извор на с. Малък извор;
 Указ № 2294/обн. 26.12.1978 г. – признава м. Гледка за с. Гледка;
 Указ № 2932/обн. 30.09.1983 г. – отделя 26 населени места с техните землища от община Хасково и създава нова община Стамболово с административен център с. Стамболово.

Транспорт 
В западната част на общината, през землището на село Царева поляна, на протежение от 5,3 km преминава участък от трасето на жп линията Русе – Горна Оряховица – Стара Загора – Димитровград – Подкова.

През общината преминават частично 6 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 64,8 km:
 участък от 17,8 km от Републикански път III-505 (от km 16,9 до km 34,7);
 последният участък от 6,8 km от Републикански път III-591 (от km 25,8 до km 32,6);
 последният участък от 19,6 km от Републикански път III-593 (от km 18,5 до km 38,1);
 последният участък от 2,6 km от Републикански път III-808 (от km 41,7 до km 44,3);
 последният участък от 5,9 km от Републикански път III-5072 (от km 15,7 до km 21,6);
 последният участък от 12,1 km от Републикански път III-5074 (от km 2,9 до km 15,0).

Топографска карта

Външни препратки 
 Официален сайт на община Стамболово

Източници