Ярославска област
Ярославска област е субект на Руската федерация, влизаща в състава на Централния федерален окръг. Площ 36 177 km2 (61-во място по големина в Руската Федерация, 0,21% от нейната територия). Население на 1 януари 2018 г. 1 265 684 души (39-о място в Руската Федерация, 0,86% от нейното население). Административен център град Ярославъл. Разстояние от Москва до Ярославъл 282 km.

Историческа справка 
Първите сведения за древните руски градове на територията на сегашната Ярославска област се появяват в древните летописни източници за градовете Ростов (862 г.), Ярославъл (1010 г.), Углич (1148 г.) и Переславъл Залески (1152 г.). През 1774 г. селището Рибная слобода е признато за град Рибинск (от 1946 до 1957 г. Шчербаков), а през 1777 г. за градове са утвърдени селищата: Данилов, Любим и Пошехоне. През 1822 г. градовете Романов (основан 1370 г.) и Борисоглебск (основон 1797 г.) се обединяват в един град Романов-Борисогребск, от 1918 г. – Тутаев. Останалите два града в областта Гаврилов-Ям и Мишкин са признати за такива съответно през 1938 г. и 1991 г. През 1777 г. е образувана Ярославска губерния, която просъществува до 1929 г. когато е заличена и влиза в състава на новообразуваната Ивановска промишлена област. На 11 март 1936 г. Ивановската промишлена област е разделена на няколко части, като от една от тях е образувана Ярославска област.

Географска характеристика

Географско положение, граници, големина 
Ярославска област е субект на Руската федерация, намираща се в централната част на Европейска Русия, в Централния федерален окръг. На север граничи с Вологодска област, на изток – с Костромска област, на югоизток – с Ивановска област, на юг – с Владимирска област, на югозапад – с Московска област и на запад – с Тверска област. В тези си граници заема площ от 36 177 km2 (61-во място по големина в Руската Федерация, 0,21% от нейната територия).

Релеф 
Областта е разположена в централната част на Източноевропейската равнина, като голяма част от територията ѝ представлява слабо хълмиста, моренна, на места заблатена равнина. От югозапад на североизток се простира полоса от три ниски възвишения: Борисоглебско (с най-високата точка на областта Тархов Холм 294 m), Угличко и Даниловско а в южните части се простират северните склонове на Клинско-Дмитровското възвишение. На северозапад е разположена Молого-Шекснинската низина, на изток – Ярославско-Костромската и Ростовската, а на юг – Волжко-Нерлската.

Климат 
Климатът е умереноконтинентален. Средна януарска температура -10,5 °C, средна юлска 17,5 °C. Годишната сума на валежите е 500 – 600 mm с максимум през юли и август. Вегетационния период (минимална денонощна температура 5 °C) е с продължителност 165 – 170 денонощия.

Води 
На територията на Ярославска област протичат 4327 реки (с дължина над 1 km) с обща дължина 19 340 km и всички те принадлежат към водосборния басейн на река Волга с изключение на един малък участък на север, който принадлежи към водосборния басейн на река Северна Двина. Главната река в областта е Волга, която протича през централната ѝ част на протежение от 340 km от юг на север, а след това от северозапад на югоизток с част от горното си течение. Нейни основни притоци са: Сит, Согожа, Которосъл, Кострома и Нерл. Речната мрежа е с равнинен характер, малки наклони и бавно течение. Реките са със смесено подхранване с преобладаване на снежното. Водният им режим се характеризира с високо пролетно пълноводие, лятно-есенно маловодие, нарушавано от епизодични прииждания в резултат на поройни дъждове и ясно изразено зимно маловодие. Те замръзват през ноември, а се размразяват в началото на април.

В Ярославска област има над 3250 езера и изкуствени водоеми с обща площ около 3755 km2, като само 250 от тях са площ по-голяма от 10 дка. Естествените езера са с ледников и крайречен произход. Към ледниковите се отнасят най-големите езера в областта – Плешеево и Неро, а крайречните (старици) са разположени основно по заливната тераса на река Волга. Най-големите изкуствени водоеми са Рибинското, Горковското и Угличкото водохранилища на река Волга, които частично попадат на територията на областта. Блатата и заблатените земи заемат 1098 km2, 3,04% от площта ѝ.

Почви, растителност, животински свят 
В областта преобладават ливадно-подзолистите почви, но са разпространени и блатни и алувиално-ливадни почви. Северната част на областта попада в подзоната на иглолистната тайга, а южната – в подзоната на смесените гори. На залесени са източните райони, а като цяло горите заемат 35% от територията ѝ. В горите обитават белка, заек, мечка, вълк, лисица, рис, норка, лос, дива свиня. Има множество водоплаващи и прелетни птици, а реките и езерата са богати на различни видове риби.

Население 
На 1 януари 2018 г. населението на Ярославска област наброява 1 265 684 души (39-о място в Руската Федерация, 0,86% от нейното население). Гъстота 34,99 души/km2. Градско население 81,78%. При преброяването на населението на Руската федерация етническият състав на областта е бил следния: руснаци 1 172 188 души (96%), украинци 9492 (0,8%), арменци 7158 (0,6%), азербайджанци 5327 (0,4%), татари 4982 (0,4%).

Административно-териториално деление 

В административно-териториално отношение Ярославска област се дели на 3 областни градски окръга, 17 муниципални района, 11 града, в т.ч. 3 града (Переславъл Залески, Рибинск и Ярославъл) с областно подчинение и 8 града с районно подчинение и 12 селища от градски тип.

Селско стопанство 
Отглеждат се фуражни, зърнени храни и бобови растения, картофи и зеленчуци, технически култури. Oтглежда се също едър рогат добитък и птици.

Източници

Външни препратки 
  Официален сайт на администрацията на Ярославска област 
  Информационен портал за Ярославска област