Македония (област)
Македония (; ) е историко-географска област на Балканския полуостров с площ около 69 000 km² и население около 5 000 000 души. Разположена е на басейните на реките Бистрица, Вардар, Струма, Места, Колудей и отчасти Черни Дрин. Съвременните граници на областта са определени през втората половина на XIX век, понеже през османското владичество и дори в късното средновековие, такава административна единица не съществува, а името ѝ е забравено. Преди Берлинският конгрес в състава на областта са били включвани части от Шоплука като Радомирско, Дупнишко, Кюстендилско и Вранско - като последният град и областта му през 1878 година са предадени на Сърбия, въпреки българското му мнозинство.

Територия 
Областта е поделена през XX век след разпада на Османската империя между:
 Гърция – Егейска Македония – с 49,7% от територията, разделена в административните области Западна Македония, Централна Македония и Източна Македония и Тракия
 Северна Македония – с 37,4%, обхващаща 93,6% от територията на Вардарска Македония
 България – Пиринска Македония – с 9,9% (област Благоевград и района около село Бараково)
 Сърбия – малка част от Македония – 1,5 % c районите на Прешево и Буяновац на Вардарска Македония
 Албания – малка част от Македония – 1,2 % – областите Голо бърдо и Мала Преспа, както и района на запад и юг от Охридското езеро
 Косово – малка част от Македония – 0,3 % c района на Качаник на Вардарска Македония

История 
Гръцкият просвещенец Атанасиос Псалидас пише в своята „География“ (1818 - 1822):

Неофитос Дукас в свое писмо до Кирил VI Константинополски от 1815 година пише, че „българите стигат от бреговете на Истрос, от една страна, до Константинопол, а от друга до Епир и Тесалия“.

През 1861 година английската пътешественичка Мери Аделейд Уокър посещава областта и пише, че открива в неплодородните земи на Македония в районите, обитавани от българи охолство и изобилие.

По данни на английски пътешественици, пътували в Македония в периода 1860 – 1865 г. „мохамеданите се смятат за по-многобройни от християните“ и неравенството в региона е очевидно.

Турски източник, обнародван през 1882 г. в Киев

Статистически данни от 1911 г. 

В изданието на Енциклопедия Британика от 1911 г. са посочени следните статистически данни за населението на Македония:

 Българи: 1 150 000, от които, 1 000 000 православни и 150 000 мюсюлмани
 Турци: 500 000 (мюсюлмани)
 Гърци: 250 000, от които 240 000 православни и 10 000 мюсюлмани
 Албанци: 120 000, от които 110 000 мюсюлмани и 10 000 православни
 Власи: 90 000 православни и 3000 мюсюлмани
 Евреи: 75 000
 Цигани: 50 000, от които 35 000 православни и 15 000 мюсюлмани
 Общо 1 300 000 християни (почти изцяло православни), 800 000 мюсюлмани, 75 000 евреи, или общо 2 200 000 души население за цяла Македония

Българите в днешно време 
Официално според властите на Северна Македония по преброяване в 2002 г., като българи се определят малко повече от 1400 души, но над 70 000 македонци са получили българско гражданство на базата на деклариран български етнически произход до 2017 година, а десетки хиляди други граждани на Северна Македония са подали молби за българско гражданство, които все още не са удовлетворени.

Външни препратки 
 Български сайт за Македония – представящ българската гледна точка, с много документи и снимки, както и статии и научни анализи.
 Гръцки сайт за Македония  .
 
  Сайт, предоставящ информация за етническия състав на населението в Македония и България, от началото на века до наши дни .
  История на Македония – представящ македонистката гледна точка
 Информация за Македония  – представящ македонистката гледна точка
 Кой фалшифицира историята? – представящ македонистката гледна точка
  Документи, статии и информация за Македония 
 Изчерпателна колекция от исторически карти, засягащи миналото на Македония

Бележки