Галово
Га̀лово е село в Северозападна България. То се намира в община Оряхово, област Враца.

География 
Село Галово се намира на 5 – 6 км.на юг от река Дунав, на 18 км югоизточно от гр. Оряхово. Разположено е на височина 100 – 150 м. по склоновете на голям дол. Климатът е умерено континентален, преобладават черноземните почви. Характерни ястия за селото са: пиле саламура, пиле лютика и сукана баница със сирене залята със сироп. Обредите и обичайте са: Коледуване и Лазаруване. Празнуване на Зарезан, Великден и Гергьовден. Характерни земеделски дейности – животновъдство и растениевъдство. Характерни занаяти – метларство.

История 
През античността тук е имало тракийско селище, в който живеят семействата на войската (на римския град и крепост Вариана). Из дворовете на селото постоянно се изравят предмети на изкуството и римски монети. В началото на Първото българско царство източно от днешното Галово е прокопан Островският окоп. На мястото на римската канаба се заселват със семействата си български войници, който охраняват окопа.

През Второто българско царство селото се е наричало Галово. Това е старобългарско лично име на човек, който се наричал Гало – „възчерен – черничък“ и суфиксът за селищно име – ОВО. При Окопа срещу Галово е намерен отлично запазен меч с бронзово кръстовище. Турските поробители в края на ХІV век са заварили селото с името Галово, през ХІV век селото е обезлюдена по неизвестни за сега причини. В следващите векове мястото на запустялото с. Галово останало да се нарича „Совата Галово“.

В 1865 година турската власт заселила в „Совата Галово“ татарски колонисти от полуостров Крим, и селото било наречено "Галово Татарлар. Но татарите избягали завинаги през есента на 1877 г.като чули, че руска войска обсажда Плевен. В 1880 г. в Совата Галово дошли първите семейства от българи от припланинските села. Скоро след тях идват още заселници от Белослатинско и Врачанско и селото бързо нараснало. С височайши царски указ в 1881 година се разрешава заселването на с. Галово и в същата година се открива първото училище с пръв учител Ставри Атанасов от Македония.

При избухването на Балканската война през 1912 година трима души от Галово са доброволци в Македоно-одринското опълчение.

Историческа забележителност в селото е паметника на Петруш Климентов Петрушев – син на дядо Климо Опълченеца. Като природна даденост са и четирите броя чешми с чиста изворна вода. Селото е обградено с акациеви дървета, богато е на много билки като липа, базовина, бял равнец, жълт кантарион, маточина, мащерка и много други. Ловните полета се обитават от диви свине, заек, фазан, пъдпъдък, яребица и гривяк.

Население 
Според преброяването през 2021 година селото има 160 жители.

Бележки 

Села в област Враца
Населени места в община Оряхово