Харманли (община)
Община Харманли се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Хасково.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в централната част на област Хасково. С площта си от 694,625 km2 заема 5-о място сред 11-те общини на областта, което съставлява 12,55% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на североизток – община Тополовград;
 на изток – община Свиленград;
 на югоизток – община Любимец;
 на юг – община Маджарово;
 на югозапад – община Стамболово
 на запад – община Хасково;
 на север – община Симеоновград и община Гълъбово, област Стара Загора.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е равнинен и хълмист, като територията ѝ попада в крайните североизточни части на Източните Родопи, долината на река Марица и югозападните склонове на планината Сакар.

Североизточните части на общината (около 1/2 от територията ѝ) се заемат югозападни разклонения на планината Сакар, като на 3 km североизточно от село Дрипчево се намира връх Картала 753,3 m – най-високата точка на общината.

Югозападно от нея, на протежение от около 25 – 26 km, от северозапад на югоизток и ширина между 2 – 3 km се простира долината на река Марица. В коритото на реката, източно от село Бисер, на границата с община Любимец се намира най-ниската точка на община Харманли 60 m н.в.

Останалите, западни и южни части на общината се заемат от крайните североизточни ридове на Източните Родопи. Западно и югозападно от град Харманли, между долините на реките Марица на изток, Харманлийска река на север и Бисерска река на юг са разположени източните части на ниския и плосък рид Хухла. Максималната му височина в пределите на общината е връх Остър камък 347,5 m, намиращ се на 1 km източно от село Остър камък.

Южно и източно от долината на Бисерска река по границата с община Любимец е разположено ниското възвишение Градище. На 0,8 km западно от село Черна могила се намира най-високата му точка на територията на община Харманли – връх Балъктепе 322,3 m.

Крайните южни части на общината се заемат от северните склонове на източнородопския рид Гората. Югоизточно от село Орешец, там където се събират границите на трите общини – Харманли, Любимец и община Маджарово се намира най-високата точка на рида – връх Света Марина 708,6 m.

Северно от долината на Харманлийска река, землищата на селата Поляново и Преславец на територията на община Харманли се простират крайните източни части на Хасковската хълмиста област.

Води 
От северозапад на югоизток, на протежение от около 25 – 26 km, в тясна 2 – 3 km долина протича част от долното течение на река Марица. На територията на община Харманли в нея се вливат два по-големи притока – реките:
 – Харманлийска река протича през общината с най-долното си течение, като западно от град Харманли образува къс пролом и североизточно от града се влива отдясно в Марица;
 – Бисерска река (46,2 km). Тя води началото си от западната част на рида Гората в община Стамболово. Югозападно от село Славяново навлиза в общината и до устието си тече в посока изток-североизток. В средното си течение носи името Голямата река, а след село Бисер – Бисерска река. Между селата Лешниково и Бисер образува красив пролом, след което навлиза в долината на река Марица, където коритото ѝ е коригирано с водозащитни диги. Влива се отдясно в Марица на 64 m н.в., на 1 km североизточно от град Любимец. Площта на водосборния ѝ басейн е 411,4 km2, което представлява 0,78% от водосборния басейн на Марица.

Населени места 
Общината се състои от 25 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 през 1887 г. – заличено е с. Хайрединча без административен акт поради изселване;
 Указ № 796/обн. 18.08.1894 г. – преименува с. Сюля кьой на с. Доситеево;
 Указ № 370/обн. 20.07.1903 г. – преименува с. Хасобас на с. Шишманово;
 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Инджелии на с. Бисер;
 – преименува с. Теке на с. Богомил;
 – преименува с. Бей бунар на с. Болярски извор;
 – преименува с. Сюлеменчево на с. Българин;
 – преименува с. Соргунлии на с. Върбово;
 – преименува с. Юнусча на с. Иваново;
 – преименува с. Бунарчево на с. Изворово;
 – преименува с. Корашлии на с. Княз Борисово;
 – преименува с. Арабаджи кьой на с. Коларско село;
 – преименува с. Пандъклии на с. Лешниково;
 – преименува с. Салихлер на с. Набожно;
 – преименува с. Хюсеин махле (Хаджи Хюсеин махле) на с. Надежден;
 – преименува с. Куланлии (Коюнлии) на с. Овчарово;
 – преименува с. Козлуджа на с. Орешец;
 – преименува с. Сиври кая на с. Остри камък;
 – преименува с. Кьосе кьой-на р. Марица (Кьосе кьой-Маришко) на с. Преславец;
 – преименува с. Хасърлии на с. Рогозиново;
 – преименува с. Оваджик (Българско Оваджик) на с. Фердинандово;
 – преименува с. Гюдюлери на с. Черепово;
 – преименува с. Кара тепе на с. Черна могила;
 през 1934 г. – преименувано е с. Коларско село на с. Коларово без административен акт;
 МЗ № 9159/обн. 5 януари 1946 г. – преименува с. Княз Борисово на с. Славяново;
 МЗ № 5530/обн. 17.09.1947 г. – преименува с. Фердинандово на с. Полянково;
 Указ № 3/обн. 11 януари 1950 г. – преименува с. Нова махла на с. Смирненци;
 Указ № 129/обн. 11.04.1961 г. – преименува с. Набожно на с. Браница;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – уточнява името на с. Остри камък на с. Остър камък;
 – осъвременява името на с. Полянково на с. Поляново.

Население 

Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Транспорт 
През средата на общината, от северозапад на югоизток, по долината на река Марица, на протежение от 20,4 km преминава участък от трасето на жп линията София – Пловдив – Свиленград.

През общината преминават частично 9 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 162 km:
 участък от 31,9 km от автомагистрала Марица (от km 54,1 до km 86,0);
 участък от 23,3 km от Републикански път I-8 (от km 324,6 до km 347,9);
 участък от 13,6 km от Републикански път II-55 (от km 153,1 до km 166,7);
 последният участък от 29,1 km от Републикански път II-76 (от km 38,1 до km 67,2);
 участък от 11,6 km от Републикански път III-505 (от km 34,7 до km 46,3);
 последният участък от 6,1 km от Републикански път III-554 (от km 64,6 до km 70,7);
 началният участък от 26,5 km от Републикански път III-808 (от km 0 до km 26,5);
 последният участък от 13,3 km от Републикански път III-809 (от km 9 до km 22,3);
 началният участък от 6,6 km от Републикански път III-7604 (от km 0 до km 6,6).

Топографска карта

Източници

Външни препратки 

  
 

 
Харманли