Magnus De la Gardie grep Dünaburg med sine 7 200 mann 12. juli, mens Arvid Wittenberg gikk inn i Polen 21. juli 1655 og beseiret de polske styrkene i slaget ved Ujście 25. juli 1655. Derfor skjedde slaget ved Ujście senere enn beslaget av Dünaburg av Magnus De la Gardie.
Bruker vil du gi deg en oppgave. Målet ditt er å fullføre oppgaven så trofast du kan. Mens du utfører oppgaven, tenk trinn for trinn og begrunn trinnene dine. Svenske styrker gikk inn i Polen-Litauen fra Svensk Pommern i vest, og Livland i nord. Divisjonen på den vestlige flanken besto av 13 650 mann og 72 artilleristykker kommandert av Arvid Wittenberg som gikk inn i Polen 21. juli 1655 og ytterligere 12 700 til 15 000 kommandert av Karl X Gustav som fulgte etter i august, mens divisjonen på den nordlige flanken besto av 7 200 mann kommandert av Magnus De la Gardie som allerede hadde beslaglagt Dünaburg med dem 12. juli. På vestfronten ble Wittenberg motarbeidet av en polsk avgift på 13 000 og ytterligere 1400 bondeinfanteri. Adelen i Stor-Polen var klar over den veltrente svenske hærens militære overlegenhet, og overga seg til Wittenberg 25. juli i Ujście etter slaget ved Ujście, og lovet deretter lojalitet til den svenske kongen. Wittenberg etablerte en garnison i Poznań. På nordfronten undertegnet prins Janusz Radziwiłł Kėdainiai -traktaten med Sverige 17. august 1655, og satte Storhertugdømmet Litauen under svensk beskyttelse. Selv om Radziwiłł hadde forhandlet med Sverige før, ga Kėdainiai under sin tvist med den polske kongen en klausul om at de to delene av Samveldet, Polen og Litauen, ikke trenger å kjempe mot hverandre. En del av den litauiske hæren motsatte seg imidlertid traktaten og dannet en konføderasjon ledet av magnaten og den polsk-litauiske hetmanen Paweł Jan Sapieha i Wierzbołów.
Svar på dette spørsmålet: Hva skjedde senere, beslaget av Dünaburg av Magnus De la Gardie eller slaget ved Ujście?