Forbindelse A, den polare forbindelse, ville ha et høyere kokepunkt sammenlignet med forbindelse B, den ikke-polare forbindelse. Dette er fordi det tar mer energi å få til tilstandsendringer for polare molekyler på grunn av tilstedeværelsen av hydrogenbindinger, som legger til energien som trengs for at molekyler skal bevege seg fra hverandre. Derfor har polare forbindelser relativt høye smelte- og kokepunkter.
 Du får en ny situasjon: Mike var interessert i vitenskapen bak polare forbindelser. For dette formål samlet han to forbindelser, forbindelse A og forbindelse B. Forbindelse A var en polar forbindelse, men forbindelse B var en upolar forbindelse. Deretter gjennomførte han to tester, tilfelle A og sak B. I tilfelle A endret han tilstanden til en polar forbindelse fra fast til flytende. Og i tilfelle B endret han tilstanden til en upolar forbindelse fra fast til væske. og et hint: Tilstandsendringer fra fast til væske og fra væske til gass oppstår når materie får energi. Energien lar individuelle molekyler skille seg og bevege seg fra hverandre. Det tar mer energi å få til disse tilstandsendringene for polare molekyler. Selv om hydrogenbindinger er svake, legger de til energien som trengs for at molekyler skal bevege seg fra hverandre, så det tar høyere temperaturer for at disse tilstandsendringene skal skje i polare forbindelser. Dette forklarer hvorfor polare forbindelser har relativt høye smelte- og kokepunkter. Tabellen nedenfor sammenligner smelte- og kokepunkter for noen polare og ikke-polare kovalente forbindelser. Vennligst svar på dette spørsmålet: Hvilken forbindelse vil ha høyere kokepunkt, forbindelse A eller forbindelse B?
Svar: