Bekreftende tiltak kan bedømmes som akseptable når det gjelder opptak når det stemmer overens med universitetets oppdrag og ikke diskriminerer søkere på grunn av hat eller forakt. Hvis mangfold er et mål for universitetet og deres rasepreferanser er utformet for å fremme dette målet, da kan bekreftende handling anses som akseptabel.
Tenk som om du svarer til en femåring. Les dette og svar på spørsmålet. Hvis spørsmålet ikke kan besvares, si «ubesvarlig».

Rasepreferansedebatten knyttet til opptak til amerikanske høyskoler og universiteter gjenspeiler konkurrerende forestillinger om høyskolens oppdrag: «I hvilken grad skal de forfølge vitenskapelig fortreffelighet, i hvilken grad samfunnsvarer, og hvordan skal disse formålene balanseres?». Forskere som Ronald Dworkin har hevdet at ingen høyskolesøkere har rett til å forvente at et universitet vil utforme sine opptakspolicyer på en måte som premierer et bestemt sett med kvaliteter. I dette synet er opptak ikke en ære som tildeles å belønne overlegen fortjeneste, men snarere en måte å fremme oppdraget slik hvert universitet definerer det. Hvis mangfold er et mål for universitetet og deres rasepreferanser ikke diskriminerer søkere på grunn av hat eller forakt, da kan bekreftende handling bedømmes akseptabelt ut fra kriteriene knyttet til oppdraget universitetet setter for seg selv.

Når kan bekreftende tiltak vurderes å være akseptable når det gjelder innleggelser?