əls ðəskʊβɾimˈens ðə ləs sjˈɛnsjəs ʋˈan fˈɛ kˈɛ, ɐl kˈamβi ðəl ɐl , ˈɛs pʊɣˈes kɾɛˈa ʊn kˈorpʊs ən kˈɛ lɐ kʊsmʊlʊɣˈiɐ, ʎˈuɲ ðə ləs əspəkʊlɐsjˈons ðə sˈɛɣləs ɐntəɾjˈoɾs, pɾˈɛn ʊn kʊntiŋˈut sjəntˈifik, bɐzˈat ən əls ðəskʊβɾimˈens ən ɐstɾʊnʊmˈiɐ, tɛˌoɾˈiɐ ðə lɐ ɾrəlɐtiβitˈat i məkˈanikɐ kwˈantikɐ.
Els descobriments de les ciències van fer que, al canvi del  al , es pogués crear un corpus en què la cosmologia, lluny de les especulacions de segles anteriors, pren un contingut científic, basat en els descobriments en astronomia, teoria de la relativitat i mecànica quàntica.