ʑˈawmə i əl mˈil ðˈɔssˈɛnts kwɐɾˌantɐnˈow kɾəˈa əl tˈɛrmə ɣənəɾˈal ðɐlzˈiɾɐ, sitwˈat ˈɛnɾə əls ðə ʋɐlˈɛnsiɐ i ɕˈatiβɐ, kˈɛ kʊmɾənˈiɐ tˈotɐ lɐ ɾriβˈɛɾɐ ˈaltɐ i lɐ ɾriβˈɛɾɐ βˈajɕɐ, ˈamp mˈes ðə kwɐɾˈantɐ ɐlkˈɛɾjəs, mˈoltəs ðə ləs kwˈals son lʊɾˈiɣən də lɐ mɐʑˈoɾ pˈaɾt ðəls pˈoβləs ɐktwˈals, kˈɛ sˈɛ səpɐɾˈaɾən ɡɾɐðwɐlmˈen dəl tˈɛrmə ɣənəɾˈal; ɐlɣəməzˈi mˈil sinsˈɛnts sətˌantɐkwˈatɾə i kɐrkɐjɕˈen mˈil sinsˈɛnts sətˌantɐsˈis ʋˈan ɐdkwiɾˈi ʋˈot ɐ kˈoɾts.
Jaume I el 1249 creà el terme general d'Alzira, situat entre els de València i Xàtiva, que comprenia tota la Ribera Alta i la Ribera Baixa, amb més de quaranta alqueries, moltes de les quals són l'origen de la major part dels pobles actuals, que se separaren gradualment del terme general; Algemesí (1574) i Carcaixent (1576) van adquirir vot a Corts.