fˌoɾən kʊlʊnidzˈats sˈɛnsə ɾrəzistˈɛnsiɐ ðəs ðəl mˈil ʋˈujtsˈɛnts sinkwˈantɐ, i əl mˈil ʋˈujtsˈɛnts səjɕˈantɐ ˈɛs fʊndˈa ɐl sˈɛw təɾritˈoɾi lɐ ʋˈilɐ ðə nɐzɾˈan, ˈon tˈindɾjən əls pɾimˈɛs kʊnflˈiktəs ˈam əls kʊzˈaks pəl ɾrəpɐɾtimˈen də tˈɛɾrəs, ən kˈɛ əls iŋˈujɕʊs fˌoɾən tɾɐsʎɐðˈats ðəls mˈarɣəs ðəls ɾrˈiws təɾˈɛk i sˈundzɐ kˈap ɐ ləs zˈonəs pˈok fˈɛɾtils ðə lɐ mʊntˈaɲɐ, ˈon əl mˈil ʋˈujtsˈɛnts səjɕˌantɐsˈiŋk ʋˈiβjən tɾˈes.kwˈatɾəsˈɛnts sˈiŋk kɾistjˈans i ˈɔnzə.nˌɔusˈɛnts səjɕˈantɐ mʊzʊlmˈans.
Foren colonitzats sense resistència des del 1850, i el 1860 es fundà al seu territori la vila de Nazran, on tindrien els primers conflictes amb els cosacs pel repartiment de terres, en què els ingúixos foren traslladats dels marges dels rius Terek i Sundzha cap a les zones poc fèrtils de la muntanya, on el 1865 vivien 3.405 cristians i 11.960 musulmans.