ʊns kwˈans əɡzˈɛmləs indikɐtˈiws ðəl mɐtəɾjˈal lˈɛksik mˈots i ɐksəpsjˈons, pəɾtɐɲˈens tɐnmɐtˈɛjɕ ɐl tɾəzˈoɾ ɣənəɾˈal ðə lɐ ʎˈɛŋwɐ, tˈɛnən ʊn ˈus siɡnifikɐtiβɐmˈen ˈintəns ɐ lɐ kʊmˈarkɐ: ɐɾrˈajɕ, ɐɾrˈajɕɐ «ɐβˈa ɐβˈaɾɐ»; səβɐʎˈot «kɐlsˈot», kʊɾrɐlˈo βˈaɾra kʊɾrəlˈo «kɐɾrəɾˈo», «ɐksˈes ɐ ləs əjɕˈiðəs ðə ləs kˈazəs»; əndimˈaɾi «ɐndɾˈɔminɐ»; ɡɐβˈɛtɐ «ɡɐmˈɛʎɐ, kɐjɕˈo ðə fˈustɐ ðəls pɐlˈɛtəs»; ɾrʊkɐʎˈis «sʊpərfˈisjə ɾrʊkˈozɐ sˈɛnsə ʋəɣətɐsjˈo»; tʊɾrˈɛtɐ «tˈɛst, ʋˈas ðə təɾrˈisɐ pə ɐ ləs plˈantəs»; tˈɔw «mˈasɐ, ɐβʊndˈansiɐ»; ʋˈɛrɣɐ «sɐrmˈen, ɾrəðˈoltɐ».
Uns quants exemples indicatius del material lèxic (mots i accepcions), pertanyents tanmateix al tresor general de la llengua, tenen un ús significativament intens a la comarca: arraix, arraixa «avar avara»; ceballot «calçot», corraló/correló «carreró», «accés a les eixides de les cases»; endimari «andròmina»; gaveta «gamella, caixó de fusta dels paletes»; rocallís «superfície rocosa sense vegetació»; torreta «test, vas de terrissa per a les plantes»; tou «massa, abundància»; verga «sarment, redolta».