ɾrəsənmˈen mɐɾtˈinəzsʊlˈanʊ ˈɛt ɐl., dˈɔs mˈil kwˈatɾə ʋˈa ðəmʊstɾˈa kˈɛ lɐ səpɐɾɐsjˈo ɣənˈɛtikɐ ˈɛnɾə ˈa. mʊlətˈɛnsis i ˈa. dikkiʎˈɛni, əl sˈɛw pɐɾˈen mˈes pɾʊpˈɛ, es ðˈɛnɾə tɾˈes,nˈow i ðˈɔs,sˈɛt miljˈons ðˈaɲs, lɐ kwˈal kˈozɐ ʋˈol ðˈi kˈɛ nˈo ʋˈa ɐɾriβˈa ɐ ləs βɐlɛˈas ðʊɾˈan lɐ kɾˈizi ðə sɐlinitˈat ðəl məsinjˈa, kˈom ˈɛs pənsˈaβɐ, sinˈo ən ɐlɣˈun əpizˈoði ðə kʊlʊnidzɐsjˈo pʊstəɾjˈoɾ pə ʋˈiɐ mɐɾˈitimɐ.
Recentment (Martínez-Solano et al., 2004) va demostrar que la separació genètica entre A. muletensis i A. dickhilleni, el seu parent més proper, és d'entre 3,9 i 2,7 milions d'anys, la qual cosa vol dir que no va arribar a les Balears durant la crisi de salinitat del Messinià, com es pensava, sinó en algun episodi de colonització posterior per via marítima.