lɐ sˈintəzi ɐkˈaβɐ kˈap ɐls ˈu.zˈeɾʊzˈeɾʊ zˈeɾʊ səɣˈons ðəspɾˈes ðəl βˈik βˈaŋ, ˈam ˌunɐ təmpəɾɐtˈuɾɐ ðə tɾˈes sˈɛnt ʋˈujt kˈe. pʊstəɾjʊrmˈen, lɐ ðəzintəɣɾɐsjˈo ðəl tɾˈiti ən ˈɛli mˈɛɲs tɾˈes, mˈɛnɾə əls nˈuklis ðə mˈasɐ ɐ iɣwˈal sˈɛt ɐkɐβˈaɾən tɾɐnsfʊrmˈats ən lˈiti mˈɛɲs sˈɛt, pɾʊðwˈiɾən ʊn ʊniβˈɛs kʊmpˈost mɐʑʊrmˈen pə iðɾˈoɣən i ˈɛli mˈɛɲs kwˈatɾə; ˈamp tɾˈasəs ðə ðəwtˈɛɾi, ˈɛli mˈɛɲs tɾˈes, i lˈiti mˈɛɲs sˈɛt.
La síntesi acaba cap als 1.000 segons després del big bang, amb una temperatura de 3·108 K. Posteriorment, la desintegració del triti en heli-3, mentre els nuclis de massa A = 7 acabaren transformats en liti-7, produïren un univers compost majorment per hidrogen i heli-4; amb traces de deuteri, heli-3, i liti-7.