ləstɐsjˈo əspɐsjˈal sʊβjˈɛtikɐ mˈi, lɐ kʊnstɾʊksjˈo ðə lɐ kwˈal ʋˈa kʊmənsˈa ən mˈil nˌɔusˈɛnts ʋujtˌantɐsˈis, ʋˈa pərmˈɛtɾə kʊntinwˈa ˈamp lɐ ɾrɛˌalidzɐsjˈo ðə misjˈons ðə ʎˈarɣɐ ðʊɾˈaðɐ, ɐkʊnsədʑˈin əl kʊsmʊnˈawtɐ ʋɐlˈɛɾi pʊljɐkˈoβ əl ɾrˈɛkʊrt ðə pərmɐnˈɛnsiɐ ɐ ləspˈaj ən ʊn sˈol ʋjˈadʑə, pɐsˈan kwˈatɾəsˈɛnts tɾˌɛntɐsˈɛt ðjˈɛs i ðiβˈujt ˈoɾəs ən ləstɐsjˈo ˈɛnɾə mˈil nˌɔusˈɛnts nʊɾˌantɐkwˈatɾə i mˈil nˌɔusˈɛnts nʊɾˌantɐsˈiŋk.
L'estació espacial soviètica Mir, la construcció de la qual va començar en 1986, va permetre continuar amb la realització de missions de llarga durada, aconseguint el cosmonauta Valeri Poliakov el rècord de permanència a l'espai en un sol viatge, passant 437 dies i 18 hores en l'estació entre 1994 i 1995.