Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Kivilaji
Kivilaji on kahdesta tai useammasta luonnollisesta mineraalista muodostunut kiviaines, joka on yleensä levinnyt laajalle alueelle. Osa kivilajeista on muodostunut vain yhdestä mineraalista (esim. kalkkikivessä on pelkkää kalsiittia), useimmat koostuvat kuitenkin monesta. Useimmiten mineraalit ovat tiiviisti toisiinsa liittyneitä, ja ne saattavat muodostaa kivilajeihin kerroksia tai erilaisia kuvioita. Joskus mineraalit ovat erotettavissa vasta mikroskoopilla. Maankuoren kivilajeista 95 % on syntynyt sulasta kiviaineksesta ja vain 5 % on kerrostumalla syntyneita tai niistä muuttuneita.