Sävellaji
Sävellaji on sävelasteikkoon perustuva säveljärjestelmä, jonka perussäveleksi on valittu jokin 12-sävelasteikon sävel. Tietyssä sävellajissa olevassa musiikkiteoksessa käytetään pääosin kyseiseen sävellajiin kuuluvia säveliä. Sävellajeihin perustuvaa musiikkia sanotaan tonaaliseksi vastakohtana atonaaliselle ja modaaliselle musiikille. Sävellaji voi vaihtua kesken musiikkiteoksen, mitä kutsutaan modulaatioksi tai sävellajinvaihdokseksi.
Molli
Harmonisessa mollissa kuudennen ja seitsemännen sävelen välillä on ylinouseva sekunti; esimerkiksi a-mollissa nämä sävelet ovat f ja gis. Vaikka jotkut säveltäjät kuten Mozart ovat käyttäneet tätä intervallia melodioissa, jossa nämä sävelet esiintyvät välittömästi peräkkäin, useat muut säveltäjät ovat pitäneet sitä kömpelönä. Varsinkin vokaali­musiikissa sitä on pyritty välttämään, ja se on pyritty korvaamaan kokoaskelella sujuvamman melodian aikaan­saamiseksi. Tämä voidaan saada aikaan joko korottamalla myös asteikon kuudes sävel tai poistamalla harmoniselle mollille ominainen seitsemännen sävelen korotus. Edellinen vaihtoehto esiintyy käytännössä vain nousevassa, kun taas jälkimmäinen on yleisempi laskevassa sävelkulussa. Musiikin teoriassa onkin vanhastaan puhuttu "melodisesta mollista" mollin kolmantena muotona, jolloin "nousevassa melodisessa mollissa" sekä kuudes että seitsemäs sävel ovat korotettuja, kun taas "laskevassa melodisessa mollissa" kumpaakaan ei koroteta.