Antiikin Rooman armeija
Prinsipaatin aikana Italiaan ei sijoitettu legioonaa kuin vasta 100-luvun lopulla koska Augustus ja hänen seuraajansa eivät halunneet näyttää olevansa riippuvaisia sotilaallisesta tuesta. Augustus perusti kuitenkin keisarin henkivartijoina toimineen pretoriaanikaartin, jossa oli yhdeksän 480 miehen kohorttia. Roomassa palveli aluksi vain kolme kohorttia kerrallaan mutta Tiberiuksen aikana kaikki yhdeksän kohorttia sijoitettiin pretoriaanikaartin kasarmeihin () Rooman sisäpuolelle. Myöhemmin kohorttien kokoa kasvatettiin 1000 mieheen. Kaartiin oli liitetty myös ratsuväkiyksikkö, joka oli suurimmillaan 2000 miehen kokoinen. Roomassa oli pretoriaanikaartin lisäksi myös kaksi puolisotilaallista yksikköä. "Cohortes urbanae" -joukot, joita oli aluksi kolme kohorttia mutta myöhemmin viisi, toimivat poliisivoimina ja vartioivat myös keisarillista rahapajaa Lugdunumissa. Sekä seitsemän "vigiles"-kohorttia, jotka toimivat palokuntana ja järjestyksenpitäjinä öisin. Vuonna 197 keisari Septimius Severuksen perustama Legio II Parthica sijoitettiin Rooman lähistölle Albaan.
Kaarle I (Liechtenstein)
Kaarle I ("Karl"; 1569 – 12. helmikuuta 1627) oli ensimmäinen ruhtinas Liechtensteinin suvussa (hän ei kuitenkaan hallinnut nykyisen Liechtensteinin ruhtinaskunnan aluetta). Protestanttina syntynyt Kaarle kääntyi katolilaiseksi vuonna 1599, minkä ansiosta hänet nimitettiin nopeasti korkeisiin valtion virkoihin. Vuonna 1608 Habsburgin arkkiherttua Matthias antoi Kaarlelle perinnöllisen ruhtinaan arvonimen hänen oltuaan Matthiaksen puolella Habsburgin veljesten kiistoissa. Oltuaan vähän aikaa poissa politiikasta Kaarle otti sleesialaisen Troppaun herttuakunnan haltuunsa vuonna 1614. Vuonna 1622 Troppauhun liitettiin Jägerndorfin herttuakunta, jolloin alue muodosti ruhtinaan arvolle sopivan läänityksen.