Georg Magnus Sprengtporten
Sprengtportenin asema Suomen historiassa on kiistelty ja ristiriitainen. Häntä on luonnehdittu niin maanpetturiksi kuin kansallissankariksikin. Sprengtportenia on yleisesti pidetty hankalana persoonana, joka suututti ihmisiä äkkiväärällä käytöksellään. Hän oli myös kunniankipeä ja kateellinen. Myös Sprengtportenin Suomen itsenäistymispyrkimysten motiiveista vallitsee epäselvyys: oliko kyseessä puhdas isänmaallisuus vai halu kostaa Ruotsin kuninkaalle ja päästä itse Suomen kenraalikuvernööriksi.
Anjalan liitto
Sprengtporten muun muassa totesi, että suomalaiset ovat vapaa ja valistunut kansakunta ja osaavat puolustaa omaa itsenäisyyttään. Elokuussa Jägerhornin esitykset tulivat venäläisten käsiteltäväksi valtioneuvostoon. Venäläiset kieltäytyivät neuvottelemasta Suomen ja Ruotsin säätyjen kanssa yhteisesti, vaan venäläisten mukaan he voisivat neuvotella vain Suomen säätyjen kanssa, mikä edellytti, että suomalaiset olisivat ajaneet Ruotsin sotaväen maasta, kutsuneet tämän jälkeen valtiopäivät koolle, julistaneet maan itsenäiseksi ja säätäneet maan hallitusmuodosta. Venäläiset myös hylkäsivät suomalaisten vaatimuksen saada Turun rauhassa menetetyt rajat ja linnat (Hämeenlinna, Lappeenranta ja Savonlinna) takaisin. Venäläiset perustelivat tätä näkemystä sillä, että raja oli jo tuolloin liian lähellä Venäjän pääkaupunkia eikä linnoja olisi tarvittu muutenkaan, koska itsenäistynyt valtio olisi ollut Venäjän suojeluksessa ja näitä linnoja olisi voitu käyttää mahdollisessa uudessa sodassa Ruotsia vastaan.