Suomen sisällissota
Suomen sisällissota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja sitä vastaan kapinoineen Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 15. toukokuuta 1918. Senaatin asevoimina olivat valkoiset joukot ja kansanvaltuuskunnan joukkoina Suomen Punainen Kaarti eli punaiset. Saksan keisarikunnan armeija tuki valkoisia valtaamalla Helsingin, Lahden ja muita eteläsuomalaisia kaupunkeja. Neuvosto-Venäjä tuki punaisia lahjoittamalla heille aseita.
Svinhufvudin I hallitus
P. E. Svinhufvudin johtamassa senaatissa olivat mukana kaikki merkittävät porvarilliset puolueet, ja se toimi 27. marraskuuta 1917 – 27. toukokuuta 1918. Svinhufvudin senaattia edelsi Setälän senaatti, jonka sosiaalidemokraatit olivat jättäneet. Svinhufvudin senaattia kutsutaan usein Svinhufvudin itsenäisyyssenaatiksi, sillä se laati ja antoi eduskunnalle Suomen itsenäisyysjulistuksen 4. joulukuuta 1917. Suomen sisällissodan aikana Svinhufvudin senaatti muodosti valkoisen osapuolen hallituksen. Punaisten miehittäessä Helsinkiä ja eteläistä Suomea osa senaatista toimi 29. tammikuuta – 3. toukokuuta 1918 Vaasasta käsin, mistä ajasta käytetään nimitystä Vaasan senaatti.