Tampereen fenomenologia
Piirin keskuudessa on tutkittu ja jatkettu erityisesti mannereurooppalaisen filosofian keskeisten ajattelijoiden, kuten Edmund Husserlin ja Martin Heideggerin, työtä. Fenomenologisen filosofian perusajatuksen mukaisesti piirin toimintaa ei ole rajoitettu mihinkään koulukuntaan, vaan Husserlin alkuperäisiä ihanteita myötäillen toiminnassa on haluttu säilyttää pyrkimys arvovapauteen, kriittisyyteen ja tutkimusten karsimiseen tarkoitushakuisuudesta.
Fenomenografia
Koska fenomenografia kehittyi aluksi vastaamaan pragmaattisiin oppimisen ja opettamisen kysymyksiin, ei fenomenografian tieteenfilosofisia reunaehtoja aluksi määritelty kovinkaan tarkasti. Tutkimus painottui siis aluksi empiiriseen tutkimukseen, joka pohti reaalimaailman ongelmia, teoreettisen pohdinnan ja tutkimuksen jäädessä vähemmälle. Fenomenografian ontologisia ja epistemologisia perusteita onkin määritelty vasta myöhemmin kritiikin ja muista tutkimussuuntauksista erottautumisen myötä. Varsinkin fenomenologian ja fenomenografian väliseen suhteeseen liittyvä keskustelu on vauhdittanut tieteenfilosofisten lähtökohtien muodostumista.