Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Vihreäkivi
Vihreäkivi on metamorfinen kivilaji. Vihreäkiville tyypillisiä mineraaleja ovat albiitti, kloriitti, aktinoliitti sekä epidootti. Kolme viimeisintä aiheuttavat kivelle tyypillisen vihreän värin. Vihreäkivet muodostuvat basalttisista kivistä ns. vihreäkivifasieksen olosuhteissa melko alhaisessa paineessa ja 300–500 °C lämpötilassa.