Terveyden biodiversiteettihypoteesi
Biodiversiteettihypoteesin ydinajatuksen mukaan immuunijärjestelmämme kehittymiselle on oleellista, että altistumme riittävästi monimuotoisille ympäristöille ja etenkin niiden mikrobeille. Elinympäristön mikrobit vaikuttavat omaan mikrobistoomme, joka taas on vuorovaikutuksessa immuunijärjestelmämme kanssa. Immuunijärjestelmän häiriöt taas ovat perimmältään syynä tulehduksellisiin sairauksiin. Mikrobit ikään kuin kouluttavat kehittyvää immuunivastetta tunnistamaan todelliset uhat harmittomista allergeeneista, mutta täyttä yksimielisyyttä mekanismista ei ole saavutettu. Biologisen evoluution aikana olemme ikään kuin ulkoistaneet monia toimintojamme kehon mikrobiomille. Mikrobiomi koulii immuniteettia koko elämän ajan: elimistö käsittelee jatkuvasti vieraita biohiukkasia ja valkuaisaineita. Tasapainoinen immuunijärjestelmä erottaa vaaralliset hiukkaset vaarattomista ja omien solujen tuotteet vieraista. Nykyisillä kaupunkiväestöillä on viitteitä lievästä, pitkäaikaisesta tulehdustilasta suojatekijöiden heikentymisen seurauksena.
Sään terveysvaikutukset
Kuumuus lisää stressiä, nostaa verenpainetta ja sykettä ja vaikuttaa etenkin sydän- ja keuhko-oireista kärsiviin ja ikääntyneisiin, kuten Ranskassa vuonna 2003. Äärimmäinen kylmyys aiheuttaa paleltumia ja hypotermiaa, mutta pienikin lämpötilan lasku jo +19 asteen alapuolella lisää sydän- ja hengityselinsairauksia joillakin alueilla, kuten Englannissa. Kuivuus aiheuttaa nälänhätiä ja juomaveden puutetta. Se on yleistyvä ongelma myös Euroopassa. Vuonna 2003 koettiin yksi laajimmista kuivuuskausista, jonka vaikutukset tuntuivat yli 100 miljoonan ihmisen elämässä.
Ultraviolettisäteily aiheuttaa suurina annoksina ihosyöpää mutta toisaalta helpottaa psoriasista. Lisäksi se aiheuttaa kuumetta ja elimistöä suojaavan ihon vaurioitumista.