Nepal
Nykyisin Nepal on yksi Etelä-Aasian avoimimmista talouksista, ja se on erittäin vahvasti riippuvainen kaupasta. Kaupan ja bruttokansantuotteen suhde on noin 38 prosenttia. Tullimaksut ovat noin 11 prosentissa ja määriin liittyvät tullirajoitukset on poistettu lähes kokonaan. Nepal liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi vuonna 2004 ja oli siten ensimmäinen vähiten kehittyneiden maiden (LDC) luetteloon kuuluva valtio WTO:ssa.
Talouden selkäranka on maatalous joka tarjoaa elinkeinon yli 71 % väestöstä ja tuottaa 32 % bruttokansantuotteesta. Vain neljännes maan pinta-alasta sopii viljelyyn, lisäksi kolmannes alasta on metsää ja loput vuoristoa. Tietyillä alueilla, kuten Kathmandun laaksossa, liikakansoitus on alkanut aiheuttaa ympäristöongelmia, ja metsien raivaus laitumiksi ja viljelymaaksi on johtanut eroosioon ja tulviin.
Nepalin historia
Lähes kolme vuosikymmentä pääministerinä toiminut Chandra Shamsher ei juuri ollut kiinnostunut poliittisista uudistuksista, vaikka ensimmäisen maailmansodan aikana suuri joukko sotilaita oli nähnyt ulkomaailmaa. Hänen valtakaudellaan alkoi muodostua ensimmäiset oppositioliikkeet vastustamaan Rana-hallintoa. Ensimmäinen Rana-valtaa vastustanut poliittinen puolue oli Praja Parishad, ("kansanneuvosto") joka syntyi 1930-luvulla, sen perustivat Nepalissa maanpaossa olleet henkilöt. Liike soluttautui Nepaliin, missä se levitti Intian Biharissa julkaistua sanomalehteä, joka kannatti demokraattista hallitusta ja Rana-diktatuurin kaatamista. Rana-hallinnon poliisit soluttautuivat järjestöön ja pidättivät Kathmandussa 500 henkilöä, sen neljä johtajaa teloitettiin ja osa sai pitkät vankeustuomiot. Selviytyneet pakenivat Intiaan jatkaakseen poliittista liikehdintää.