Jämsä
Jämsän luonto on Järvi-Suomelle tyypillistä vesistöjen ja viljelysaukeiden täplittämää metsäistä mäkimaata. Metsät ovat havupuuvaltaisia, myös koivu on yleinen puulaji. Jalot lehtipuut ovat Jämsässä luontaisen levinneisyysalueensa pohjoisreunalla. Järvien ja jokien osuus Jämsän pinta-alasta on noin seitsemäsosa. Päijänteen lisäksi Jämsän alueella sijaitsee osa Längelmävedestä. Paikkakunnan muita järviä ovat muun muuassa Eväjärvi, Iso Rautavesi, Kankarisvesi, Koljonselkä, Kuorevesi, Nytkymenjärvi ja Salosvesi.
Kankarisvesi
Kankarisvesi on järvi Jämsänkosken taajaman pohjoispuolella. Järven pinta-ala on 8,39 neliökilometriä ja se laskee Päijänteeseen Jämsänjokea pitkin. Järven suurimmat saaret ovat Vihatinsalo järven pohjoisosassa ja Mustassaari järven keskiosassa. Järven keskiosassa on Tervalanselkä ja eteläosassa Rekolanselkä. Seututie 604 kulkee järven itärantaa pitkin. Kankarisvesi on pikään ollut soutu-urheilun keskus. Vuodesta 1959 toiminnasta on vastannut Jämsänjoen Soutuveikot.