Unkarin historia
Työläisten liikehdinnän ja maailmansodan voittajavaltojen paineessa sosiaalidemokraatit päättivät liittoutua vastaperustetun kommunistipuolueen kanssa ja nostivat sen johtajan Béla Kunin suoraan vankilasta valtion johtoon. Yhdistyneet sosiaalidemokraatit ja kommunistit julistivat Unkarin neuvostotasavallaksi 21. maaliskuuta 1919. Tuore neuvostotasavalta joutui kuitenkin pian sotaan Romanian, Serbian, Tšekkoslovakian ja amiraali Horthyn johtamien porvarillisten voimien kanssa. Romanialaiset ja Horthyn joukot marssivat lopulta Budapestiin ja kukistivat neuvostotasavallan 6. elokuuta 1919. Valtionhoitajaksi noussut konservatiivis-aristokraattinen Miklós Horthy hallitsi Unkaria vuoteen 1944.
Bulgarian kansantasavalta
Bulgarian kansantasavalta () oli Bulgarian valtion nimi kommunistihallituksen aikana vuosina 1946–1990, jolloin maata johti Bulgarian kommunistipuolue. Kommunistinen Bulgaria oli kylmän sodan aikana Neuvostoliiton satelliittivaltio. Se oli Varsovan liiton ja SEV:n jäsenmaa. Maata johti Todor Živkov. Bulgarialla oli läheiset suhteet Neuvostoliittoon ja se sai runsaasti taloudellista tukea neuvostohallitukselta.