Falklandin sota
Falklandin sota () käytiin huhti–kesäkuussa 1982 Argentiinan itäpuolella sijaitsevien Falklandinsaarten () sekä kauempana Etelä-Atlantilla sijaitsevien Etelä-Georgian saaren ja Eteläisten Sandwichsaarten hallinnasta. Saaret kuuluvat Yhdistyneelle kuningaskunnalle, mutta Argentiina oli pitkään vaatinut niitä itselleen. Kenraali Leopoldo Galtierin johtama Argentiinan sotilashallitus yritti lopulta saarten valtaamista. Otaksuttiin, että Britannia ei ryhtyisi sotilaallisiin vastatoimiin ja että onnistunut aluelaajennus kasvattaisi sotilasjuntan kannatusta talouskriisin kouriin joutuneessa kotimaassaan. Britannian reaktio oli kuitenkin odottamattoman voimakas, ja hävityn sodan seurauksena sotilasjuntta kaatui. Argentiina palasi demokratiaan. Britanniassa voitto pönkitti kansallistunnetta ja vaikutti konservatiivien voittoon vuoden 1983 parlamenttivaaleissa.
Konfliktin aikana kaatui 255 brittiläistä ja 633 argentiinalaista sotilasta. Huomattava osa argentiinalaisista kaatuneista oli asevelvollisia varusmiehiä. Sotilaiden ohella 16 argentiinalaista siviilimerimiestä ja kolme falklandilaista siviiliä sai surmansa. Molemmat osapuolet kärsivät raskaita alus- ja lentokonetappioita. Argentiina menetti muun muassa laivastonsa lippulaivan "General Belgranon", mutta myös Britannian laivasto menetti useita sota-aluksia vihollisen ilma- ja ohjushyökkäyksissä. Sodan ratkaisivat brittien voittamat maataistelut Falklandin itäisellä pääsaarella.
Tyyppi 45 -hävittäjä
Falklandin sodan kokemukset ilmatorjunnan haasteista loivat vaatimukset uudelle ilmatorjuntakykyiselle hävittäjälle. Yhdistynyt kuningaskunta liittyi seitsemän Nato-maan muodostamaan liittoumaan, jonka tarkoituksena oli kehittää uusi ilmatorjuntafregatti NFR-90. Hanke kuitenkin kaatui maiden keskinäisiin ongelmiin. Tämän jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta muodosti Ranskan ja Italian kanssa Horizon CNCG -ohjelman, joka myös kaatui maiden keskinäisiin erimielisyyksiin vaatimuksista. Maa erkani hankkeesta 26. huhtikuuta 1999, minkä jälkeen se aloitti oman kansallisen hankkeen. Marconi Electronic Systems (MES) valittiin 23. marraskuuta hankkeen päätoimittajaksi ja seitsemän päivää myöhemmin MES ja British Aerospace sulautuivat BAE Systemsiksi, jolloin BAE Systemsistä tuli päätoimittaja.
Ensimmäiset kolme luokan alusta tilattiin heinäkuussa 2000 sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta oli irtisanoutunut Horizon-luokan fregattien kehityshankkeesta 1999. Helmikuussa 2002 tilausta täydennettiin kolmella uudella aluksella. Alusten tarvitsemien lohkojen valmistus jaettiin VT Groupin Portmouthin telakan ja BAE Systemsin Glasgowin tuotantolaitosten kesken, mitkä myöhemmin sulautuivat BVT Surface Fleet -yhtiöksi. Lopullinen kasaus tehdään Clyden telakalla.