Operaatio Siegfried
Operaatio Siegfried oli toisessa maailmansodassa Saksan joukkojen suorittama maihinnousu Hiidenmaalle. Se oli osa suurempaa operaatio Beowulfia. Maihinnousujoukkoja komensi kenraaliluutnantti Siegfried Haenicke ja maihinnousulaivastoa amiraali Franz Claassen. Operaatio alkoi 12. lokakuuta 1941 maihinnoususta Hiidenmaalle ja päättyi 21. lokakuuta saarella olleiden puna-armeijan joukkojen antautumiseen. Saksalaiset vangitsivat yhteensä 15 388 puna-armeijan sotilasta, joista noin 3 000 Hiidenmaalta ja saivat sotasaaliiksi yhteensä 212 käsiasetta/kivääriä, 70 kranaatinheitintä, 309 konekivääriä, 18 panssariajoneuvoa, 602 moottoroitua ajoneuvoa ja kaksi lentokonetta.
Adolf Hitlerin elämäkerta
Huhtikuussa Jugoslavia vallattiin ja Britannian joukot ajettiin Kreikasta. Laskuvarjojoukot valtasivat Kreetan. Hitlerin mukaan Neuvostoliitto oli Britannian ainoa toivo. Hitler arvioi, että jos Saksa kukistaisi Neuvostoliiton, Britannia antautuisi. Puna-armeijan surkea suoriutuminen Suomea vastaan talvisodassa 1939–1940 loi esikunnassa vaikutelman, että Neuvostoliitto olisi helppo kukistaa.
Hyökkäys Neuvostoliittoon, ”ristiretki bolševismia vastaan”, pääsi käynnistymään kuukausi aikataulusta myöhässä. 22. kesäkuuta 1941 Saksan kolmen miljoonan miehen joukot hyökkäsivät Neuvostoliittoon rikkoen aiemmin solmitun hyökkäämättömyyssopimuksen. Operaatio Barbarossaksi nimetty hyökkäys eteni syvälle Baltian maihin, Ukrainaan ja Venäjälle. Hitler suunnitteli jo tulevaa ja määräsi sotatuotannon keskittymään maavoimien kaluston sijasta ilmavoimiin ja laivastoon valmistellakseen uutta hyökkäystä Britanniaa ja mahdollisesti Yhdysvaltoja vastaan.
Hitler ilmoitti jo maaliskuussa 1941 Neuvostoliittoa vastaan käytävän ”tuhoamissotaa” ja joukko Hitlerin päämajasta maalis–kesäkuussa 1941 annettuja päiväkäskyjä antoivat saksalaisille joukoille luvan teloittaa ”juutalais-bolševikkinen älymystö” ja poliittiset komissaarit. Tämä käsky, jossa määrättiin muun muassa neuvostovaltion, puna-armeijan tai kommunistisen puolueen palveluksessa olevien juutalaisten miesten murhaamisesta, oli natsi-Saksan ensimmäinen suorasanainen juutalaisten systemaattiseen tuhoamiseen valtuuttanut määräys. Toinen, 13. toukokuuta annettu käsky poisti siviileihin kohdistuvat rikokset sotaoikeuden piiristä ja poisti velvollisuuden rangaista sotilaita ”vihamielisiä siviileitä” vastaan tehdyistä rikoksista.