Liivinmaan–Moskovan sota
Moskovan ruhtinaskunnan hallitsija Iivana Suuri oli onnistunut valloittamaan Novgorodin tasavallan ja yhdistämään näin suuren osan Venäjää valtansa alle 1470-luvulla. Iivana oli näin luonut itselleen rajan Ruotsin valtakunnan kanssa ja maat sotivat keskenään 1490-luvulla. Venäläiset yrittivät vallata Viipuria vuonna 1495 siinä onnistumatta ja seuraavana vuonna Ruotsi teki oman vastahyökkäyksensä kohti Narvaa. Ruotsi sai aktiivista tukea Liivinmaalta ja Liivinmaan ja Venäjän vastaisella rajalla oli seuraavien vuosien ajan jatkuvia kahakoita. Liivinmaan ritarikunnan mestari Wolter von Plettenbergin politiikan tavoitteena oli luoda Venäjän vastainen liittouma Ruotsin, Tanskan ja Liettuan suuriruhtinaskunnan välille. Hän yritti myös saada paavi Aleksanteri VI:tä julistamaan ristiretken ortodokseja vastaan, mutta ajatusta ristirekistä pidettiin tuolloin vanhentuneena. Venäjältä toivottiin sitä paitsi tukea Konstantinopolin vapauttamiseen Ottomaaneilta tulevaisuudessa. Tanska ja Ruotsikin alkoivat sotia keskenään ja Liettua alkoi kamppailla vallasta Puolassa. Liivinmaa jäi näin yksin ja maassa oli myös sisäisiä ongelmia ritarikunnan, Riian kauppiaiden ja hiippakuntien välillä.
Venäjän federaation historia
Kesäkuussa 2017 oli monella paikkakunnalla luvattomia korruptionvastaisia mielenosoituksia. Ne olivat suurimmat sitten vuoden 2012. Poliisi pidätti yli 1500 protestoijaa eri puolilla maata.
Venäjän federaatio syntyi kommunistisesta, monikansallisesta Neuvostoliitosta, joka hajosi keskusvallan heikettyä muun muassa talousvaikeuksien takia ja ideologian rappioon. Neuvostoliitto oli saanut alkunsa valloitussodilla syntyneestä suurvallasta, jota johti Venäjä. Tsaarin Venäjä oli monikansallinen, ortodoksinen, itsevaltaisesti johdettu valtio. Sen yhtenäisyyden säilyminen perustui myös rahallisiin resursseihin. Näin Venäjän historia selittyisi "Rahan, ristin ja kruunun" ongelmien ratkaisuilla tai epäonnistumisilla. Varsinkin Putinin Venäjällä ainakin rahavalta ja hallitusvalta kietoutuvat yhteen. Ortodoksisen kirkon asema on näkyvä. Venäjän historiassa vaikuttaa tällä hetkellä myös salainen poliisi, joka oli olemassa jo tsaarin aikana, mutta jonka merkitys oli hyvin suuri kommunistien aikoina. Venäjän historiassa on ollut joskus hajaannuksen kausia, jolloin vallasta on taisteltu. Jeltsiniä on pidetty heikkona hallitsijana, joka uhkasi hajottaa koko Venäjän. Niinpä monien mielestä demokratia on mahdoton monikansallisella Venäjällä hajottamatta sitä.