Skitsofrenia
Tutkijat ovat pitkään tienneet, että skitsofreniaa esiintyy tietyissä suvuissa. Kuitenkin 60 % skitsofreniaa sairastavista on suvuista, joissa ei tunneta muita skitsofreniaa sairastavia. Sairastuminen ei johdu pelkästä geeniperimästä. Kaksostutkimusten perusteella laskettu skitsofreniaa sairastavan henkilön identtisen kaksosen sairastumisriski onkin vain 50 %. Perinnöllinen alttius vaikuttaa siten, että skitsofreniaa sairastavan henkilön lapsella on 10 prosentin todennäköisyys sairastua skitsofreniaan ja sisarella 9 prosentin todennäköisyys. Kun molemmat vanhemmat sairastavat skitsofreniaa, lapsen todennäköisyys sairastua on 46 %. Jos toisen asteen sukulaisella (sedällä, enolla, tädillä tai isovanhemmalla) on skitsofrenia, on henkilön sairastumisriski 3 %.. Eri kaksostutkimusten tuottamat arviot perinnöllisyydestä vaihtelevat jonkin verran. Perintötekijöiden arvellaan muodostavan kaksostutkimusten mukaan jopa 80 prosenttia sairastumisalttiudesta. Suomalaisessa väestöpohjaisessa kaksostutkimuksessa sairastumisalttiudesta 83 % (95 %:n luottamusväli 76–90 %) johtui perinnöllisistä tekijöistä ja 17 % henkilöiden välisistä tekijöistä, jotka eivät olleet perheenjäsenille yhteisiä.
Vainoamisharha
Vainoamisharha on yleinen oire skitsofreniassa (paranoidinen skitsofrenia). Vainoamisharhaa esiintyy myös harhaluuloisuushäiriössä. Skitsofreniassa vainoamisharhan sisältö saattaa olla eriskummallisempi, ulkopuolisen näkökulmasta mahdoton, kuin harhaluuloisuushäiriössä, jossa vainoamisharhan sisältö saattaisi olla mahdollisempi, joskin hyvin epätodennäköinen. Harhaluuloisuushäiriön vainoamisharhassa vainoajaksi tunnistetaan yleensä selkeästi joku henkilö. Sen sijaan skitsofreniassa vainoamisharhaan saattaa sisältyä esimerkiksi maapallon ulkopuolista elämää tai satelliiteista tai muualta avaruudesta vaikuttamista esimerkiksi jonkinlaisin sätein. Skitsofrenian vainoamisharhaan saattaa sisältyä myös harha ihon alle asennetusta seurantalaitteesta, jonka asentamisesta ei ole jäänyt minkäänlaisia jälkiä (arpia).