Pääjalkaiset
Pääjalkaiset ("Cephalopoda") on yksi nilviäisten pääjakson kahdeksasta luokasta. Lähes kaikki nykyiset pääjalkaiset (n. 99 %) kuuluvat mustekalojen alaluokkaan ("Coleoidea"). Niiden lisäksi pääjalkaisiin luetaan helmiveneet ("Nautiloidea") sekä tyystin sukupuuttoon kuolleet, muinaismeriä hallinneet ammoniitit ("Ammonoidea").
Liitukausi
Merielämä kukoisti, kauden keskivaiheilla ilmestyivät mosasaurit (valtavat meressä elävät liskot), ne nousivat nopeasti merten valtiaiksi. Mosasaurit kehittyivät maalla elävistä liskoista, jotka olivat todennäköisesti läheistä sukua varaaneille. Kalaliskot (ichthyosaurit) katosivat kauden keskivaiheilla noin 90 miljoonaa vuotta sitten. Myös osa joutsenliskoista (plesiosauria) katosi kauden keskivaiheilla, ne joutuivat todennäköisesti antamaan tilaa mosasaureille. Jotkut mosasaureista kuten Tylosaurus proriger ja Mosasaurus hoffmannii, saattoivat kasvaa jopa 15 metriä pitkiksi. Menestyksestä huolimatta ne eivät kyenneet selviytymään kauden joukkotuhosta, joka tuhosi kaikki merimatelijat – merikilpikonnia lukuun ottamatta. Myös ammoniitit katosivat sukupuuttoaallossa. Ne kehittyivät jo devonikaudella (noin 400 miljoonaa vuotta sitten). Ne olivat spiraalinmuotoisia nilviäisiä. Ne olivat sukua helmiveneille (Nautiloidea) ja olivat ulkonäöltään varsin samanlaisia. Ammoniittien fossiilit ovat hyvin yleisiä.