Banaanikärpänen
Banaanikärpäsen biologisella tutkimuksella on pitkä historia. Nykyäänkin se on yksi yleisimmin käytetyistä malliorganismeista, josta on eristetty laboratoriokasvatuksiin tuhansia genotyypiltään erilaisia mutanttikantoja. Lajin yksilöitä käytetäänkin lähes kaikilla biologian osa-alueilla. Erityisesti banaanikärpäsiä käytetään geneettisissä, kehitysbiologisissa ja fysiologisissa tutkimuksissa, joissa voidaan selvittää muun muassa muistin toimintaa tai alkoholin vaikutuksia. Lajin koko genomin emäsjärjestys selvitettiin jo vuonna 2000. Koska ihmisen ja banaanikärpäsen geenitoimintojen on havaittu olevan pohjimmiltaan melko samanlaisia, voidaan kärpäsellä saatuja tuloksia soveltaa usein myös ihmisellä.
Banaanikärpäsen kasvatus laboratoriossa
Banaanikärpäsiä kasvatetaan pienissä lasipulloissa, jotka on suljettu ilmavasti joko sideharsolla tai vaahtomuovitupolla. Kantoja ylläpidetään suuremmissa, yleensä noin 200 ml:n vetoisissa "kasvatuspulloissa". Haluttujen yksilöiden risteytys ja näiden jälkeläisten nopeampi kasvatus tehdään pienemmissä, yleensä noin 50 ml:n vetoisissa "risteytyspulloissa". FlyBasen kautta tai suoraan kantakeskuksista postitse tilatut yksilöt kuljetetaan tätäkin pienemmissä, noin 10 ml:n muovipulloissa, joista ne on siirrettävä suurempiin pulloihin.