Paksusuolen syöpä
Paksusuolen syöpä () on ruoansulatuskanavan loppuosassa, umpisuolen (caecum), koolonin tai peräsuolen alueella esiintyvä pahanlaatuinen kasvain. Tavallisin muoto on limakalvosta kehittyvä rauhassolusyöpä eli adenokarsinooma (). Harvinaisia paksusuolisyövän muotoja ovat pahanlaatuinen (maligni) karsinoidikasvain ja lymfooma. Paksusuolen karsinooma on länsimaissa kolmanneksi yleisin ja toiseksi eniten kuolemia aiheuttava syöpä. Suomessa siihen sairastuu 2 000–2 500 henkilöä ja kuolee noin 1 000 henkilöä joka vuosi. Sen ajatellaan useimmiten syntyvän ruoansulatuskanavan seinämässä olevista niin sanotuista adenoomapolyypeistä. Ne ovat hyvänlaatuisia, nyppylämäisiä, varrellisia tai sienimäisiä muodostumia, jotka kuitenkin voivat vuosien kuluessa muuttua syöväksi. Tyypillinen paksusuolisyövän hoito on leikkaus, jossa osa paksusuolta poistetaan. Peräsuolen alaosan syövän leikkauksessa voidaan joutua uhraamaan peräaukko ja tekemään suoliavanne. Tietyissä tapauksissa hoitoa jatketaan kemoterapian keinoin.
Akroleiini
Pitkäaikaisessa merkittävässä altistuksessa akroleiini aiheuttaa syöpää eli se on karsinogeeni. Se luokitellaan myös mutageeniksi eli DNA:n mutaatioita aiheuttavaksi aineeksi. Akroleiinin vaikutusten eläintutkimus on ollut haastavaa, koska se usein tappaa koe-eläimet ennenaikaisesti. Tupakan savussa saadun akroleiinin arvellaan kuitenkin olevan yksi pääaiheuttajista tupakointiin liittyvissä syövissä. Tämä johtuu muun muassa siitä, että akroleiinia on paljon enemmän tupakan savussa suhteessa muihin syöpävaarallisiin yhdisteisiin, joita ovat muun muassa N-nitrosamiinit, PAH-yhdisteet ja raskasmetallit. Akroleiini toimii elektrofiilisenä DNA:ta alkyloivana (kemiallisesti muuntavana) aineena samoin kuin tietynlaisten PAH-yhdisteiden syöpävaaralliset aineenvaihdunnan tuotteet. Akroleiini on kuitenkin sellaisenaan reaktiivinen DNA:n kanssa toisin kuin tietyt PAH-yhdisteet, joiden täytyy ensin aineenvaihdunnan kautta muuttua syöpävaarallisiksi dioliepoksideiksi.