Liuos
Jos liuotin on kaasu, siihen voivat yleensä liueta vain toiset kaasut. Esimerkkinä kaasu­maisesta liuoksesta voidaan mainita ilma, jossa happi ja muut kaasut ovat liuenneet typpeen. Koska molekyylien välisillä vuoro­vaikutuksilla ei kaasuissa ole sanottavaa merkitystä, pieninä pitoisuuksina esiintyvät kaasut muodostavat varsin triviaaleja liuoksia. Usein niitä ei edes nimitetä
liuoksiksi vaan kaasu­seoksiksi.
Ideaalikaasu
Ideaalikaasun ominaisuudet toteutuvat hyvin sellaisilla kaasuilla, joiden sulamispiste on alhainen, molekyylirakenne on pieni ja rakenneosasten sähkömagneettinen kenttä on pieni. 
Tällaiset kaasut ovat esimerkiksi jalokaasut: helium, neon, argon, krypton, ksenon ja radon. Niiden kaasu on atomaarista ja sähköisesti neutraalia. Jalokaasujen kiehumispiste on myös alhainen. Jalokaasuista helium noudattaa parhaiten ideaalikaasun mallia.