Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Luettelo Keski-Maan ihmisten hallitsijoista
Húrinin suvun perustaja on Húrin, Emyn Arnenilta, kuningas Minardilin, 25. kuninkaan, käskynhaltija. He olivat korkeita númenorilaisia, mutta eivät kuitenkaan Elendilin sukua. Kuningas Eärnurin ei jättänyt itselleen perillistä, ja hänen kuolemansa jälkeen Mardil Voronwësta tuli ensimmäinen hallitseva käskynhaltia. Mardil oli ensimmäinen sijaishallitsija Gondorissa, ja hänen sukunsa jatkui 25 sukupolvea.