Mongolit
Mongolit ovat itäaasialainen kansa, jonka jäsenet puhuvat mongolikieliä. Heitä asuu Mongoliassa, Venäjällä ja Kiinassa, etenkin Sisä-Mongolian autonomisella alueella. Mongoleita on noin 10 miljoonaa, joista 5,8 miljoonaa Sisä-Mongoliassa ja 2,4 miljoonaa Mongoliassa. Lisäksi 500 000 mongolia asuu Venäjällä. Mongolit olivat yksi Mongolivaltakunnan perustaneista heimoista. Ennen Mongolivaltakuntaa tiedot mongoliheimosta ovat vähäiset. Muut merkittävät heimot olivat tataarit (ei nykytataarit), merkiitit, keraiitit ja naimaanit, jotka Temüjinin, myöhemmin Tšingis-kaanin, johtamat mongolit alistivat. Muut heimot eivät välttämättä puhuneet mongolikieliä ja laajentuessaan valtakunnasta tuli yhä monikansallisempi. Mongolivaltakunnan asukkaista ja sotilaista onkin käytetty nimitystä ”mongolit” lähinnä symbolisessa merkityksessä, kuvaamassa valtakunnan yläluokkaa.
Mongolivaltakunta
Valtakunnan pääkaupungin siirto Karakorumista Pekingiin (nimellä Khanbalik) aloitettiin 1267. Vuonna 1271 mongolit myös omaksuivat kiinalaisen dynastianimen Yuan, keisarina Tšingis-kaanin pojanpoika Kublai-kaani. Kiinalaisen hallintomallin omaksumisesta huolimatta mongolit kuitenkin pitivät johtavat virat itsellään tai nimittivät niihin Keski-Aasian muslimeita. Muslimit hallitsivatkin suurta osaa kaupankäynnistä Kiinassa Yuan-dynastian aikana. Muutoinkin mongolien hallintorakenne oli varsin epätasa-arvoinen sen mukaan, kuinka varhain kyseinen kansa oli tullut mongolien alistamaksi.