Pispan asuinpaikka
Pispan kivikautinen asuinpaikka sijaitsee noin 3 kilometriä Kokemäen kirkolta koilliseen Säpilänniemen lounaisosassa noin 400 metriä Kokemäenjoen Säpilänniemen länsipuolta kiertävän joenuoman itärannalla. Nykyään muinainen asuinpaikka on peltomaata, metsänreunaa ja Pispan talon pihamaata. Kivikautinen asuinpaikka sijaitsi muinaisen merenrannan äärellä. Asuinpaikkavyöhyke ulottui pohjois-etelä-suuntaisena kapeana toista kilometriä pitkänä kaistaleena. Vyöhyke alkoi pohjoisessa olevalta Hurun tilan mailta ja jatkoi kauaksi Pispan talon ohi etelän suuntaan. Kivikautisten löydösten alue seuraa pääosin 42,5 metrin korkeuskäyrää, joka oli tuolloin merenrannan tasolla. Suurimmat kaivaukset tehtiin aivan Pispan pihapiirin läheisyydessä, joten potentiaalisesta alueesta on tutkittu alle prosentti. Kaikki mainitut kohteet ovat yksityisellä maalla.
Dispilió
Dispilión asutuspaikka sijaitsee nimellä Nisí (”Saari”) tunnetussa paikassa Orestiáda- eli Kastoriá-järven etelärannalla. Paikka on ollut asuttu varhaiselta neoliittiselta kaudelta noin 6000 eaa. myöhäiselle helladiselle kaudelle (pronssikaudelle) noin 1200 eaa. saakka. Keskisellä ja myöhäisellä neoliittisella kaudella noin 5470–4850 eaa. paikalla on ollut suhteellisen suurikokoinen asutus, ja se on yksi merkittävimpiä tunnettuja aikakauden kohteita. Asutuksen rakennukset oli tehty puusta ja kaislasta. Elinkeinoina ovat olleet maanviljely, karjankasvatus, metsästys ja kalastus. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa useaa eri tyyppiä olevaa keramiikkaa sekä nuolenkärkiä ja luusta tehtyjä koukkuja. Merkittävimpiin löytöihin kuuluu mahdollisesti varhaista kirjoitusta sisältävä niin kutsuttu Dispilión puutaulu, joka on ajoitettu noin vuoteen 5260 eaa.