Punatauti
Punatauti eli dysenteria on yleisnimitys suolistotulehduksille, joille ovat ominaisia veriset ulosteet. Yleensä termillä tarkoitetaan joko amebapunatautia ("amebatauti", "amebiaasi", "amebadysenteria", "dysenteria amoebica") tai bakteeripunatautia ("shigelloosi", "shigelladysenteria") mutta varsinkin maataloudessa myös esim. babesioosia ("naudan punatauti"), joka voi myös tarttua ihmisiin.
Musta surma
Mustan surman alkukoti on yhä kiistanalainen. Joidenkin tutkijoiden mukaan epidemia lähti leviämään Keski-Aasiasta ja toisten mukaan Kiinasta. Paiseruttoa esiintyykin jyrsijöissä endeemisenä niin Keski-Aasiassa kuin Pohjois-Kiinassakin. Kiinalaisista historiankirjoista ei kuitenkaan löydy mainintaa rutosta ennen 1640-lukua. Kiinan Hebein maakunnassa oli 1330-luvulla tuhoisa kulkutauti, mutta ei ole varmaa, oliko se ruttoa. Keski-Aasiassa Issyk Kulissa on poikkeuksellisen monia nestoriolaiskristittyjen hautoja vuosilta 1338–1339, ja joissain hautakivissä on kuolinsyyksi ilmoitettu rutto. Epidemia alkoi mahdollisesti Kaspianmeren luoteisrannoilla ja Etelä-Venäjän seudulla Kultaisen ordan valtion keskiosissa keväällä 1346, kuten venäläiset kronikoitsijat ja arabikirjoittaja Ibn al-Wardi kirjoittivat. Sieltä tauti lähti leviämään Mustallemerelle sekä etelään päin maata pitkin. Pohjoiseen tai Mustanmeren länsipuolelle se ei alkukodistaan levinnyt, sillä Kultaisen ordan muslimeilla ei ollut kauppasuhteita tai muitakaan yhteyksiä siellä asuvien kristittyjen kanssa. Vuonna 2010 julkaistun geenitutkimuksen mukaan kaikki kolme tunnettua ruttopandemiaa, mukaan lukien musta surma, olisivat syntyneet Kiinassa. Länteen musta surma olisi kulkeutunut silkkitietä pitkin.