Vety
Vety on jaksollisen järjestelmän ensimmäinen alkuaine. Sen kemiallinen merkki on H (). Vety on epämetalli, mutta jaksollisessa järjestelmässä se on sijoitettu ensimmäiseen pääryhmään yhdessä alkalimetallien kanssa. Vedyn elektronit nimittäin jakautuvat energiatasoille samalla tavoin kuin alkalimetalleillakin yleensä: sillä on vain yksi elektroni, joka on siis sen valenssielektroni. Normaalissa ilmanpaineessa huoneenlämmössä vety on väritön, hajuton ja mauton, tulenarka, ilmaa huomattavasti kevyempi kaasu, joka esiintyy luonnossa kaksiatomisina molekyyleinä (H). Vedyn sulamispiste on −259 °C ja kiehumispiste on −253 °C (n. 14 ja 20 K). Vedyn moolimassa IUPACin standardin mukaisesti on [1,00784; 1,00811] g/mol .
Vedenväri
Veden rautapitoisuus aiheuttaa siihen keltaruskeaa eli ruosteenruskeaa väriä. Rauta liukenee veteen kallioperästä ja maakerroksista erilaisina yhdisteinä, joista karbonaatit ja hydroksidit ovat yleisiä. Raudalla on yhdisteissään kahta ionimuotoa Fe ja Fe, joista ensimmäinen on parempi liukenemaan veteen kuin toinen. Suurin osa vedessä olevasta raudasta on juuri tätä ensimmäistä muotoa. Joutuessaan happamassa vedessä tekemisiin hapen kanssa, pelkistyy rauta niukkaliukoiseen Fe-muotoon ja saostuu vesistön pohjalle sen sedimentteihin. Toisaalta, kun veteen syntyy happikato tai hapettomuus, hapettuu rauta takaisin liukoisempaan Fe-muotoon ja veden rautapitoisuus kasvaa.