Totuus ja oikeus
Totuus ja oikeus on virolaisen A. H. Tammsaaren vuosina 1926–1933 julkaisema viisiosainen romaanisarja, jota pidetään yhtenä tärkeimmistä virolaisen kirjallisuuden klassikoista. Se on virolaisten perusteksti, jonka tapahtumat ja henkilöt on tunnettava. Sarjan osat ovat "Maan lupaus" (1926), "Koulutie" (1929), "Surmatulet" (1931), "Kuolemantanssi" (1932) ja "Kotiinpaluu" (1933). Tammsaare itse kuvaili, että "Totuuden ja oikeuden" ensimmäinen osa kuvaa ihmisen kamppailua maan, toinen osa Jumalan, kolmas osa yhteiskunnan, neljäs oman itsen ja elämänonnen hankinnan kanssa, viides ja viimeinen alistumista. Tammsaare tähdensi, että romaanisarja yrittää tavoittaa ihmiskunnan yleisen kehitystarinan.
Jens Bjørneboe
Bjørneboen esikoisteos vuodelta 1951 on sarja "Dikt". Sitä seurasivat runokokoelmat "Ariadne" (1953) ja "Aske, vind og jord" (1968). TeoksessaI "Før hanen galer" (1952) Bjørneboe käsittelee ihmisille tehtyjä lääketieteellisiä kokeita. Romaanissa "Jonas" (1955) hän vastustaa autoritaarista koulujärjestelmää, teoksessa "Den onde hyrde" (1960) hän käsittelee kriminaalihuoltoa. Teos "Uten en tråd", vuodelta 1966 herätti kohua, ja se kiellettiin pian sen vapaan sukupuolimoraalin vuoksi. Hänen merkittävimpinä teoksinaan pidetään trilogiaa "Bestialitetens historie". Siihen sisältyvät teokset: "Vapauden hetki", "Kruttårnet" ja "Stillheten". Trilogia on mainuttu Karl Ove Knausgårdin romaanisarjassa "Min Kamp" hänen suosikkinaan. Trilogiasta on suomennettu vain ensimmäinen osa.