Belgia
Koska kielikysymykset ovat herkkiä ja riitaisia, Belgian väestönlaskennoissa ei vuoden 1961 jälkeen ole kysytty, mitä kieltä kansalaiset puhuvat. "Ethnologue"-kirjan mukaan suuri osa (noin kuusi miljoonaa) hollanninkielisiksi laskettavista belgialaisista puhuu flaamin murretta, vuoden 1987 arvion mukaan 4,6 miljoonaa varsinaista hollantia. Belgiassa puhuttu ranska poikkeaa vain hieman Ranskassa puhutusta ranskasta lähinnä muutamien paikallisten sanojen ja sanontojen osalta sekä puhujasta riippuen myös ääntämykseltään. Vallonian alueella ranskan kieli on 1900-luvun aikana syrjäyttänyt vallonin kielen, jota joskus pidetään myös ranskan murteena. Noin 600 000 puhuu limburgin kieltä tai murretta. Vuonna 1987 saksankielisten määräksi arvioitiin 150 000.
Parti Québécois
Levesquesta tuli Quebecin pääministeri PQ:n voitettua vaalit. Ranskasta tehtiin 1977 provinssin virallinen kieli. PQ:n oltua vallassa neljä vuotta se järjesti kansanäänestyksen Kanadasta eroamisesta. Eron vastustajat saivat 59 prosenttia äänistä ja voittivat. Vaikka eroa kannatti alle puolet äänestäneistä, PQ lisäsi vuoden 1981 vaaleissa parlamentin paikkalukuaan. Vaalimenestystä on selitetty sillä, että vaikka quebeciläiset eivät kannattaneet eroamista, he uskoivat PQ:n pystyvän korostamaan politiikassaan provinssin omaleimaisuutta. PQ menetti kuitenkin valta-asemansa 1986, jolloin Bourassan liberaalit nousivat uudelleen valtaan.