Ydinvoima Suomessa
Vuonna 1961 Imatran Voima käynnisti kansainvälisen tarjouskilpailun ydinvoimalasta avaimet käteen -periaatteella. Yhtiö halusi 1967 tilata joko saksalaisen AEG:n tai amerikkalaisen Westinghousen reaktorin. Neuvostoliiton tarjousta pidettiin puutteellisena. Valtioneuvosto päätti kuitenkin luopua tilauksesta tarjousten perusteella. Teollisuusministeri Väinö Leskinen allekirjoitti Moskovassa 1969 tavaranvaihtosopimuksen, joka sisälsi ydinvoimalan tilauksen Neuvostoliitosta. Loviisaan rakennettua Novo Voronesh -painevesireaktoria täydennettiin suomalaisella insinööritaidolla. Turvatekniikka, automaatio ja mittaristot suunniteltiin Suomessa ja hankittiin lännestä. Loviisan ydinvoimalaitos otettiin käyttöön vuonna 1977, jolloin Loviisa 1 valmistui sähköntuotantoon .
Vesivoima
Suomessa ensimmäinen vesivoimalla toimiva sähkölaitos otettiin käyttöön 22. syyskuuta 1891 Tampereella. Vuonna 1928 otettiin käyttöön Imatrankosken voimala Vuoksessa, nykyisellä Imatralla. Voimala on 178 MW tehollaan edelleen Suomen toiseksi suurin. Kemijoen ensimmäinen voimalaitos otettiin käyttöön 1948 Isohaarassa. Nyttemmin Kemijoen valuma-alueella on 18 vesivoimalaitosta sekä Lokan ja Porttipahdan tekojärvet. Petäjäskosken voimalaitoksesta on tehonkorotusten myötä tehty Suomen suuritehoisin vesivoimalaitos: laitoksen maksimiteho on marraskuusta 2011 alkaen ollut 182 MW. Suomessa voimalaitosten korkeuserot ovat suurimmillaan joitakin kymmeniä metrejä. Korkeimmat putouskorkeudet ovat Jumiskon voimalaitoksessa Kemijärvellä (96 metriä) ja Pamilon voimalaitoksessa Joensuussa (49 metriä).