Laeista
Cicero aloitti teoksen kirjoittamisen vuonna 52 eaa. Hänen pyrkimyksensä oli kirjoittaa lait sille ihannevaltiolle, jonka hän oli aiemmin hahmotellut teoksessaan "Valtiosta" ("De re publica"). Suurimman osa siitä, minkä Cicero ehti kirjoittaa teosta varten, oletetaan olleen valmiina kevääseen 51 eaa. mennessä. Poliittisten käänteiden vuoksi hän joutui tuolloin epäsuosioon ja pois Roomasta Kilikian maaherraksi. Cicero sai palata takaisin Roomaan ja Tusculumiin vuonna 47 eaa. Näin hän pääsi elämänsä neljän viimeisen vuoden ajaksi, vuosiksi 47–43 eaa., takaisin kirjoitustyön pariin. On kuitenkin epäselvää, jatkoiko hän tuolloin "Laeista"-teosta, koska se ei esimerkiksi viittaa mitenkään Julius Caesariin.
Scipion unennäkö
"Scipion unennäkö" on merkittävimpiä säilyneitä osia Ciceron vuosien 54 ja 51 eaa. välillä kirjoittamasta poliittista filosofiaa käsittelevästä teoksesta "Valtiosta" ("De re publica"). "Scipion unennäkö" jäljittelee Platonin teoksille tyypillisiä loppumyyttejä. Siinä missä koko Ciceron "Valtiosta" käytti esikuvanaan Platonin "Valtiota", myös "Scipion unennäkö" perustuu Platonin teoksensa lopussa esittämään Er-myyttiin.
"Scipion unennäön" teksti oli pitkään lähes ainoa tunnettu osa "Valtiosta"-teoksesta, joka oli selvinnyt läpi keskiajan. Siksi teksti on usein julkaistu erillisenä tai yhdessä Ciceron muiden lyhyiden teosten kanssa. "Scipion unennäkö" on säilynyt osana Macrobiuksen siitä tekemää kommentaaria. Macrobius ja hänen lukijansa keskiajalla ja renessanssin aikana olivat kiinnostuneita lähinnä tekstikohdan tähtitiedettä ja astrologiaa käsittelevästä osasta. Joku Macrobiuksen teoksen kopioijista oli liittänyt "Scipion unennäön" tekstin teoksen loppuun, mutta tämä teksti vaikuttaa olevan huonompilaatuinen versio kuin se, johon Macrobius itse oli perustanut teoksensa.