Suomen mesoliittinen kausi
Mesoliittisen kauden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen vakiintunutta vaihetta kutsutaan ensimmäisen merkittävän löytöpaikan mukaan Suomusjärven kulttuuriksi. Vaikka alkuajoitukset vaihtelevatkin, voidaan pioneerivaiheen katsoa muuttuneen Suomusjärven kulttuuriksi, kun sen tunnusomaiset esineet löytyvät asuinpaikalta. Kulttuurin katsotaan päättyneen saviastioiden käyttöönoton yhteydessä kampakeraamisen kulttuurin alkaessa 5100 eaa., vaikka muuten esineistö säilyi vielä mesoliittisena.
Nauhakeraaminen kulttuuri
Noin 5300–5000 eaa. Flomborn-vaiheessa kulttuuri oli levinnyt Alankomaihin ja Etelä-Puolaan. Tälle vaiheelle olivat ominaisia V:n muotoiset kaivannot, jotka sulkivat sisäänsä muutaman pitkätalon. Näitä kaivantoja sattoi olla monta sisäkkäin, niillä oli joko linnoittamiseen liittyvä tai rituaalinen tarkoitus. Eräs ympyränmuotoinen kaivantoto rakennettiin Herxheimiin. Se oli melko soikea, läpimitat 300x230 metriä, ja ala 5–6 hehtaaria. Kaivannon keskustassa oli asutus, ja itse kaivannosta on löydetty luurankoja, joiden rikotut kallot viittaavat siihen että paikalla olisi taisteltu. Nauhakeramiikan lopussa havaitaan yhä enemmän linnoittamista ja eri nauhakeraamisten kulttuurien eriytymistä. Myös Itävallan Aspann-Schletzistä on löydetty soikion muotoinen kaivanto ja vanha kaivo, ja merkkejä taisteluista noin ajalta 5000 eaa.