Suomen sisällissota
Punaisten puolella nostettiin punainen lyhty Helsingin työväentalon torniin vallankumouksen alkamisen merkiksi 26. tammikuuta 1918 illalla klo 23. Siltasaarelle keskitetyt punakaartilaiset marssivat Pitkänsillan kautta keskustaan ja miehittivät puhelinkeskuksen, rautatieaseman ja lennättimen. Punakaarti otti Helsingin haltuunsa aamulla 28. tammikuuta. Kaikkiaan kuusi senaatin jäsentä siirtyi pääkaupungista Vaasaan, missä he jatkoivat hallituksen työskentelyä Vaasan senaattina. Senaatin puheenjohtaja (nyk. pääministeri) Pehr Evind Svinhufvud yritti matkustaa Helsingistä Vaasaan Venäjän laivaston lentokoneella, mutta suomalainen lentäjä ei saanut konetta toimimaan. Svinhufvud pääsi lopulta jäänmurtaja Tarmolla Tallinnaan ja sieltä Saksan ja Ruotsin kautta Pohjois-Suomeen. Osa senaattoreista ja porvarillisista poliitikoista, muun muassa K. J. Ståhlberg, Lauri Ingman ja Kyösti Kallio jäivät piileskelemään punaiseen Helsinkiin ”maan alle” aina saksalaisten saapumiseen saakka.
Suomen sotien Korkeajännitys
Sisällissodan sytyttyä 1918 Vilho ja Pekka ajautuivat eri puolille; Pekka punaisten ja Vilho valkoisten puolelle. Vilhon rinnalla sisällissodassa taisteli muun muassa Heimo Pohjonen ja ruotsalainen vapaaehtoiskapteeni Kalmarsjö. Sisällissodan lopulla Vilho ja Kalmarsjö olivat osana valkoisten voittoisaa hyökkäystä Tampereelle ja sota Vilhon osalta päättyi siihen. Vilho kuitenkin törmäsi teloitettavaksi tuomittuun lapsuudenystäväänsä Pekkaan ja onnistui pelastamaan tämän varmalta kuolemalta. Sisällissodan jälkeen Pekan ja Vilhon tiet taas erkanivat.