Itsenäisen Suomen historia
Sisällissodan jälkeen Suomen hallitusmuodoksi oli tulossa monarkia. Kuninkaanvalinnasta oli eriäviä mielipiteitä ja lopulta tukeuduttiin Saksaan, kuten mm. valtionhoitaja Pehr Evind Svinhufvud ja pääministeri Juho Kusti Paasikivi halusivat, mutta mitä mm. sotajohdossa ansioitunut C. G. E. Mannerheim vastusti. Suomelle ehdittiinkin jo valita kuninkaaksi Friedrich Karl, mutta kuningaskuntahanke jäi sikseen, kun Saksa hävisi ensimmäisessä maailmansodassa. Suomesta tuli tasavalta, jonka hallitusmuoto vahvistettiin 17. heinäkuuta 1919. Pian tämän jälkeen Suomen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin K. J. Ståhlberg.
Reinhold Felix von Willebrand
Puhtaasti ruotsinkielinen von Willebrand ei saavuttanut suomenkielisen urheiluväen täyttä luottamusta. Suomen itsenäistyttyä ja saatua jälleen kansainvälisen edustusoikeutensa olympiaurheilussa hän ilmoitti kuitenkin vuonna 1919 eroavansa KOK:n jäsenyydestä vastalauseeksi Saksan sulkemiselle Antwerpenin olympiakisoista. Samalla hän luopui Suomen Olympiakomitean puheenjohtajuudesta ja jätti molemmat tehtävät Ernst Krogiukselle.