Ristiretket
Seitsemäs ristiretki 1248–1254 oli Ranskan kuninkaan Ludvig IX:n järjestämä ristiretki Egyptiin. Hän lähti sinne 15 000 miehen voimin, mutta retki epäonnistui pahasti: egyptiläiset löivät ranskalaiset Al Mansurahissa, ja Ludvig itse päätyi egyptiläisten vangiksi Damiettaan, mistä hänet vapautettiin suuria lunnaita vastaan. Sen jälkeen Ludvig piileskeli ristiretkeläishovissaan Akkon kaupungissa.
Toinen ristiretki Suomeen
Ruotsin kuningas Eerik Pyhä oli mahdollisesti tehnyt myöhemmin laaditun "Pyhän Eerikin legendan" mukaan niin sanotun ensimmäisen ristiretken Lounais-Suomeen 1150-luvulla. Kronikan ja muiden tarunomaisten lähteiden mukaan englantilainen piispa Henrik käännytti tässä yhteydessä väestöä Varsinais-Suomen ja Satakunnan alueella. Kirkollisen organisaation vakiinnuttaminen todennäköisesti on aiheuttanut suomalaisissa samanlaisia vastareaktioita kuin Baltiassa, tai kuten esimerkiksi Lalli-taru tai Hämeen kapina kertovat. On kuitenkin todennäköistä, että läntisen tai itäisen kristinuskon vaikutus oli levinnyt Suomeen jo aiemmin esihistoriallisella ajalla. Tästä on saatu viitteitä esimerkiksi arkeologisissa kaivauksissa tehdyistä hautalöydöistä.