Euro
Vasta 1990-luvun alussa todellinen yhteisvaluutta alkoi näyttää yhdentymiskehityksen saavutusten puolesta mahdolliselta. Vuoden 1990 puolivälistä lasketaan käynnistyneen Euroopan talous- ja rahaliiton, EMU:n, ensimmäisen vaiheen, sillä tuolloin silloisen EU:n alueella oli saatu poistettua lähes kaikki entiset pääoman vapaan liikkuvuuden esteet. 1980- ja 1990-lukujen vaihteen tietämiltä 1990-luvun alkuvuosiin jatkunut finanssimaailmassa levoton aika kuitenkin sisälsi muun muassa lamakausia eri maissa ja voimakkaita kansallisten valuuttojen kurssien vaihteluja, joista osa johtui valuuttakeinottelijoiden toimista. Tämä myllerrys toisaalta lykkäsi yhteisvaluutan luomista, mutta toisaalta vahvisti tahtoa saada yhteisvaluutta aikaan: monen maan yhteinen raha nähtiin mahdollisuutena suojautua sellaisilta globalisoituvan maailmantalouden voimilta, joita vastaan Euroopan minkään maan kansallinen raha ei enää yksinään ollut riittävän suuri ja vahva.
Kreikkalaiset eurokolikot
Kahden euron kolikossa esiintyy 200-luvulta peräisin oleva yksityiskohta mosaiikista, yhden euron kolikossa näkyy neljän drakman kolikko ennen ajanlaskumme alkua (kuva-aiheena pöllö), 50 sentin kolikossa on Eleftheríos Venizéloksen (s. 1864 – k. 1936) kuva, kahdenkymmenen sentin kolikossa on vuosina 1776–1831 elänyt Ioannis Kapodistrias, kymmenen sentin kolikossa näkyy Rigas Velestinlis-Fereos (1757–1798), viiden sentin kolikossa näkyy kreikkalainen säiliöalus, kahden sentin kolikossa on purjelaivatyyppi korvetti ja yhden sentin kolikossa kuva-aiheena toimii ateenalainen kolmisoutu-sota-alus. 
Kreikka oli ensimmäinen maa, joka löi kahden euron erikoisrahan vuonna 2004.