Galitsia
Itsenäinen Länsi-Ukrainan kansantasavalta julistettiin perustetuksi 1. marraskuuta 1918 Lvivissä. Se käsitti Galitsian lisäksi myös Transkarpatian ja Bukovinan. Se joutui välittömästi sotaan ententen kannattamia puolalaisia vastaan Galitsiasta sekä Romaniaa vastaan Bukovinasta. Asemiensa vahvistamiseksi Länsi-Ukrainan kansantasavalta solmi 1919 liiton Ukrainan kansantasavallan kanssa, joka kuitenkin pyrki rauhaan Puolan kanssa luovuttamalla Galitsian ja muun Länsi-Ukrainan Puolalle käydäkseen paremmin länsiliittoutuneiden tuella sotaa Neuvosto-Venäjää ja Etelä-Venäjän valkoista armeijaa vastaan. Neuvosto-Venäjän ja Puolan vuonna 1921 solmiman Riian rauhansopimuksen mukaisesti koko Galitsia tuli kuulumaan Puolaan.
Galinin sotilashautausmaa
Galinin sotilashautausmaa on hautausmaa Latviassa. Riian eteläpuolella sijaitsevalle Galinin (saks. Galling) pienelle sotilashautausmaalle on haudattu 18 saksalaista, 9 venäläistä ja 3 suomalaista sotilasta, jotka kaatuivat Misa-joen (saks. Misse) rintamaosuudella I maailmansodassa. Suomalainen jääkäripataljoona 27 osallistui alueella itärintaman taisteluihin. Suomalaisista hautausmaalle on haudattu jääkärit Alfred Hyytinen (kaatunut 13.6.1916), Max Kronqvist (kaatunut 25.6.1916) ja Ilmari Pahkajärvi (kaatunut 15.8.1916).