Jämsä
Jämsän luonto on Järvi-Suomelle tyypillistä vesistöjen ja viljelysaukeiden täplittämää metsäistä mäkimaata. Metsät ovat havupuuvaltaisia, myös koivu on yleinen puulaji. Jalot lehtipuut ovat Jämsässä luontaisen levinneisyysalueensa pohjoisreunalla. Järvien ja jokien osuus Jämsän pinta-alasta on noin seitsemäsosa. Päijänteen lisäksi Jämsän alueella sijaitsee osa Längelmävedestä. Paikkakunnan muita järviä ovat muun muuassa Eväjärvi, Iso Rautavesi, Kankarisvesi, Koljonselkä, Kuorevesi, Nytkymenjärvi ja Salosvesi.
Salosvesi
Salosvesi (myös "Salosvesi–Pettämä", SYKE:n järvinumero 14.523.1.001) on Jämsän Koskenpäässä sijaitseva pienehkö järvi. Salosvesi kuuluu Kymijoen päävesistöön ja sen Jämsän reittiin. Se saa vetensä pohjoisen Suolijoesta ja ne laskevat maantien alitse kulkevan Virtalankosken kautta lännen suuntaan Kalmaveteen. Salosveden eteläpäässä oleva Viekansalmi yhdistää sen Pettämä-nimiseen kapeaan ja noin 8 kilometrin pituiseen järveen, joka katsotaan Salosveden osaksi.