Keskiajan tekniikka
Euroopan valtiolliset olot vakiintuivat vuoden 1000 tienoilla. Euroopassa vallitsi katolisen kirkon luoma verkosto ylitse valtiorajojen. Jotkut munkeista kehittyivät rakentamisen osaajiksi, ja heitä lainattiin myös maallisten rakennusprojektien vetäjiksi. Rakentamisen osaajat siirsivät tekniikkaa maasta toiseen. Kirkkorakentamisen komeimpia tuloksia on goottilainen arkkitehtuuri, joissa holvikaaret kehitettiin huippuunsa. Suhtautuminen työhön alkoi muuttua kaupunkien jälleen kasvaessa ja porvariston kehittyessä. Kristillinen kirkko kunnioitti ihmisten tasa-arvoa ja orjuus väheni. Toisaalta ahneutta pidettiin syntinä, ja monet rikkaat porvarit yrittivät saada hyväksyntää rakennuttamalla kirkkoja. Ammattikunnat kehittyivät ja alkoivat suojella osaamistaan.
Poikkeuslaki
Suomessa alettiin 1800-luvun loppupuolella syrjäyttää Ruotsin vallan aikaisten perustuslakien ja niihin vertautuvien säätyerioikeuksien säännöksiä niiden haitatessa talouselämän ja hallinnon uudistuksia. Tällöin ei aina kumottu perustuslakien ja erioikeuksien säännöksiä, eikä muutettu niiden tekstiä. Poikkeuslakien säätäminen vakiintui 1917–1921. Vanhojen perustuslakien ja vuoden 1919 hallitusmuodon vastaisina pidettiin esimerkiksi torpparien vapauttamista ja tavaroiden niukkuuden seurauksia lieventäviä lakeja. Käytännöstä tuli virallinen hallitusmuodon 95 pykälän nojalla, joka sääti että hallitusmuotoa sai muuttaa tai poikkeuksia siitä säätää vain perustuslainsäätämisjärjestyksessä. Vuoden 1919 hallitusmuodon aikana (1919–2000) hyväksyttiin yli 800 poikkeuslakia. Yli puolet niistä muutti perustuslain takaamaa omaisuudensuojaa, esimerkiksi monet talouselämän säännöstelemiseksi säädetyt lait sekä maanhankintalaki, mutta niillä lykättiin myös eduskuntavaaleja, valittiin tasavallan presidentti poikkeavassa järjestyksessä tai pidennettiin toimikautta sekä säädettiin sotaan syyllisten rankaisemisesta. Erityisen runsaassa käytössä menettely oli toisen maailmansodan aikana ja muutamana vuotena sen jälkeen.