Mongolia
Suurin osa Mongolian väestöstä on mongoleja, jotka jakautuvat useisiin heimoihin. Näistä suurimman muodostavat halhat, joita on noin 82 %. Muita heimoja ovat dörbetit (3 %), bajadit (2 %) ja burjaatit (2 %), joitten lisäksi on vielä useita pienempiä heimoja. Väestöön kuuluvat mongolien lisäksi kazakit (4 %) ja muut turkkilaisheimot. Maassa pysyvästi oleskelevia ulkomaalaisia, lähinnä Kiinan ja Venäjän kansalaisia, on alle 1 % väestöstä.
Dukhat
Dukhat erkanivat tuvaaneista Venäjän keisarikunnan liitettyä Kiinan Qing-dynastian aiemmin hallitseman Tuvan alueen itseensä. Dukhat koostuivat Mongolian puolella aluksi vain tästä pienestä joukosta, mutta 1930- ja 1940-luvuilla Tuvan puolelta tuli joukko pakolaisia, jotka välttelivät joutumista kolhooseille sekä asepalveluksen suorittamista. Molempia ryhmiä kohdeltiin itsenäisessä Mongoliassa pitkään laittomina siirtolaisina ja monet heistä palautettiinkin Tuvan puolelle Neuvostoliittoon. Dukhat saivat Mongolian kansalaisuuden vasta vuonna 1956 ja heidät asutettiin kalastusasemalle Hövsgölin järvelle. Vuonna 1985 Mongolian valtio avasi dukhia työllistäneen poronhoito- ja turkismetsästystilan. Porolaumat yksityistettiin taloudellisten uudistusten myötä vuonna 1995.