Neuvostoliitto
Neuvostoliiton talous oli suunnitelmatalous, jossa toteutettiin marxilais-leniniläistä sosialismia. Neuvostoliiton perustuslaissa talousjärjestelmän ja koko yhteiskunnan tavoitteeksi sanottiin kommunismi eli luokaton, sosiaalisesti tasa-arvoinen, tuotantovälineiden yhteisomistukselle perustuva yhteiskunta. Kommunismia ei katsottu saavutetun Neuvostoliitossa, vaan ideologisesti vallitsevaa tilannetta pidettiin eräänlaisena siirtymävaiheena uuteen yhteiskuntaan. Virallisesti Neuvostoliitto eli proletariaatin diktatuurin vaihetta siirtymisessä kommunismiin. Laajalle levinneen käsityksen mukaan kysymyksessä oli kuitenkin pikemmin puolue-eliitin diktatuuri, millä saattoi olla merkitystä koko järjestelmän romahdukseen.
Kansallissyndikalismi
Kansallissyndikalistit uskoivat muiden 1930-luvun kapitalismin epäilijöiden tapaan, että liberaalidemokraattinen poliittinen järjestelmä romahtaisi suuressa talouskriisissä, minkä jälkeen kansakunnan talous siirtyisi korporatiiviseen yhteiskuntaluokkien yhteistyöhön perustuvaan malliin marxistisen luokkataistelun sijaan. Luokkavastakkainasettelun oli tarkoitus poistua ja syntyä kansanyhtenäisyys tai kansankokonaisuus, kuten kansallissosialistisessa Saksassa vastaavaa tavoitetta kutsuttiin. Tämä oli yhteistä muiden tuon ajan nationalististen ja korporativististen työväenaatteiden kanssa.