Roope Ankka
Barks loi Roopen kertakäyttöhahmoksi, mutta hahmosta tuli niin suosittu, että Barks päätti tehdä toisenkin Roope-tarinan, kesäkuussa 1948 ilmestyneen "Vanhan linnan salaisuuden". Siinä Roope lähtee sukulaistensa kanssa vanhaan sukulinnaansa Skotlantiin etsiäkseen esi-isänsä Rikhard Ankanmielen kätkemän aarrearkun. Tarinassa Roope kärsii rahapulasta, mutta myöhemmissä tarinoissa hänellä ei enää ollut tällaista ongelmaa. Myöhemmin samana vuonna nähty tarina "Kettujahdissa" käytti Roopesta ensimmäisen kerran titteliä ”maailman rikkain ankka”.
Mummo Ankka
Don Rosan käsikirjoittama ja piirtämä Roopen Ankan menneisyyttä valottava "Roope Ankan elämä ja teot" -sarja sekä siihen liittyvä "Aku Ankan sukupuu" -juliste ovat vakiinnuttaneet Mummon aseman Ankkojen sukupuussa, vaikkakin sukupuu pohjaa jo Carl Barksin laatimaan kaavioon. Sukupuu muun muassa kumosi Euroopassa laajalti levinneen käsityksen, jonka mukaan Roope ja Mummo olisivat sisaruksia. Tämän tarinaperinteen huomionarvoinen edustaja on Marco Rotan vuonna 1984 ilmestynyt tarina ”Onneksi olkoon Aku Ankka”, jonka mukaan sisarukset Roope ja Mummo löysivät vastakuoriutuneen Akun orpona tienposkesta vuonna 1934 ja ottivat omakseen.