Falklandin sota
Falklandin sota () käytiin huhti–kesäkuussa 1982 Argentiinan itäpuolella sijaitsevien Falklandinsaarten () sekä kauempana Etelä-Atlantilla sijaitsevien Etelä-Georgian saaren ja Eteläisten Sandwichsaarten hallinnasta. Saaret kuuluvat Yhdistyneelle kuningaskunnalle, mutta Argentiina oli pitkään vaatinut niitä itselleen. Kenraali Leopoldo Galtierin johtama Argentiinan sotilashallitus yritti lopulta saarten valtaamista. Otaksuttiin, että Britannia ei ryhtyisi sotilaallisiin vastatoimiin ja että onnistunut aluelaajennus kasvattaisi sotilasjuntan kannatusta talouskriisin kouriin joutuneessa kotimaassaan. Britannian reaktio oli kuitenkin odottamattoman voimakas, ja hävityn sodan seurauksena sotilasjuntta kaatui. Argentiina palasi demokratiaan. Britanniassa voitto pönkitti kansallistunnetta ja vaikutti konservatiivien voittoon vuoden 1983 parlamenttivaaleissa.
Konfliktin aikana kaatui 255 brittiläistä ja 633 argentiinalaista sotilasta. Huomattava osa argentiinalaisista kaatuneista oli asevelvollisia varusmiehiä. Sotilaiden ohella 16 argentiinalaista siviilimerimiestä ja kolme falklandilaista siviiliä sai surmansa. Molemmat osapuolet kärsivät raskaita alus- ja lentokonetappioita. Argentiina menetti muun muassa laivastonsa lippulaivan "General Belgranon", mutta myös Britannian laivasto menetti useita sota-aluksia vihollisen ilma- ja ohjushyökkäyksissä. Sodan ratkaisivat brittien voittamat maataistelut Falklandin itäisellä pääsaarella.
HMS Cardiff (D108)
Kuukautta ennen Falklandin sodan puhkeamista "HMS Cardiff" päällikkönään Michael Harris oli aloittanut palveluksensa Persianlahdella, josta se vapautti sisaraluksensa "HMS Sheffieldin". Alus sai kuitenkin 23. huhtikuuta määräyksen lähteä Falklandille. Se matkasi yksin Somalian rannikolta Gibraltarille, jonne se saapui 7. toukokuuta. Alus täydensi varastojaan ennen kuin se lähti uudelleen merelle 12. toukokuuta. Alus liittyi 14. toukokuuta Madeiran rannikolla "HMS Bristolin" johtamaan etelään matkanneeseen osastoon. Matkan aikana 22. toukokuuta Argentiinan ilmavoimien Grupo 1:n 2. kuljetuslentolaivueen () Boeing 707 (tunnus TC-92) lensi osaston yli, jolloin "HMS Cardiff" laukaisi ilmatorjuntaohjuksen. Ohjus ei kuitenkaan osunut lentokoneeseen.
Alus sai 25. toukokuuta määräyksen poimia merestä neljä SAS joukkojen sotilasta, jotka hyppäsivät osaston yllä lentäneestä Britannian ilmavoimien C-130 Hercules -kuljetuskoneesta. Seuraavana päivänä alus liittyi osaston mukana muuhun laivasto-osastoon. "HMS Cardiffin" saavuttua aiemmin vaurioitunut "HMS Glasgow" lähti Britteinsaarille korjattavaksi.