Halikarnassoksen mausoleumi
Halikarnassoksen mausoleumi oli noin 353 eaa. rakennettu mausoleumi Halikarnassoksessa, nykyisessä Bodrumissa Turkissa. Sen rakennutti Kaarian kuninkaan Mausolloksen haudaksi hänen leskensä. Mausoleumi oli yksi antiikin maailman seitsemästä ihmeestä.
Kastelórizo
Kastelórizolla tiedetään olleen asutusta jo neoliittisella kaudella eli nuoremmalla kivikaudella. Kastelórizo otti yhdessä muiden Dodekanesian saarten kanssa osaa kreikkalaiseen mytologiaan kuuluneeseen Troijan sotaan. Minolaisen ja mykeneläisen kulttuurin aikoina saari oli Kreetan kauppa-asema. Saari toimi myös väliasemana Kyproksen kanssa käydyssä kaupassa. Myöhemmin saaren asuttivat doorilaiset, jotka alkoivat kutsua sitä nimellä "Megísti", kertoo muun muassa antiikin historioitsija Skylaks Kariandalainen. Doorilaisten jälkeen saaren ottivat haltuunsa persialaiset. Rodoslaiset komentajat, joita kutsuttiin nimellä "epistatai", hallitsivat saarta 400-luvun puolivälistä eaa. eteenpäin. Näinä aikoina Kastelórizo oli turvallisen satamansa ja strategisen sijaintinsa ansiosta merkittävä välityskauppa-alue (). Antiikin aikana saaren pääkaupunki oli Palaiókastro. Roomalaisen historioitsija Titus Liviuksen mukaan vuosina 333–304 eaa. Kastelórizo oli jopa itsenäinen. Tänä aikana Rodoksen eparkian Sosikles rakensi saarelle linnoituksen, ja Kastelórizo löi Rodoksella myös omia rahojaan. Rooman–Syyrian sodan aikana vuosina 192 eaa. – 188 eaa. Rooman kanssa liittoutuneet rodoslaiset lähettivät erään Eudamoksen Kastelórizolle komentamaan 36 laivaa, joiden oli tarkoitus estää Hannibalin johtaman seleukidien laivaston pääsy Egeanmerelle. Eudamoksen laivasto löi Hannibalin Eurymedonin taistelussa vuonna 190 eaa., ja Hannibal laivastoineen saarrettiin Pamfyliaan.