Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Savikivi
Savikivi on sedimenttikivilaji, joka on syntynyt savikerroksen vähitellen puristuessa kiveksi. Savikivi muuttuu (metamorfoituu) kovan paineen alaisena kiilleliuskeeksi. Savikivi on sileää eikä esiinny yleensä suurina lohkareina. Se voi olla punaista, vihreää tai (ruskean)harmaata, ja se murenee suhteellisen helposti.
Savikiven raekoko on alle 0,002 mm ja se koostuu erilaisista savimineraaleista.