Myanmarin historia
Ne Winin luoma yhteiskuntajärjestelmä alkoi 1980-luvun lopulla osoittaa murenemisen merkkejä. Maa oli siirtomaa-aikana ollut brittiläisen imperiumin tärkein riisintuottaja, mutta nyt maan talous oli kurjassa kunnossa ja se luokiteltiin maailman köyhimpien maiden joukkoon. Maahan oli syntynyt suppea sotilaseliitti, mutta tavallinen kansa oli riippuvainen pimeiden markkinoiden kulutustavaratarjonnasta. Talouden elvyttämiseksi hallitus otti käyttöön toimenpiteitä, jotka aiheuttivat levottomuutta kansalaisten keskuudessa. Vuonna 1987 maan valuutta devalvoitiin ja suurimmat setelit julistettiin mielivaltaisesti kelpaamattomiksi, mikä tuhosi useiden burmalaisten monen vuoden säästöt. Tästä johtuen maassa alkoivat laajat levottomuudet syksyllä 1987.
Arakanin rohingyojen pelastusarmeija
ARSA:n mukaan sen tavoitteena on taistella Myanmarin "julmaa sotilashallitusta" vastaan viimeiseen henkeen, kunnes Myanmarin valtiokansleri ja ulkoministeri Aung San Suu Kyi alkaa suojella rohingyoja. Myanmarin johto ei tunnusta rohingyoja kansalaisiksi, eikä etniseksi ryhmäksi. Se kieltää heiltä terveydenhuollon ja liikkumisvapauden. Helmikuussa 2017 YK:n raportti kertoi, että Myanmarin turvallisuusjoukot ovat joukkomurhanneet ja joukkoraiskanneet rohingyoja kukistaessaan kapinaa. YK:n mukaan teot tuomittaisiin mahdollisesti rikoksena ihmisyyttä vastaan.