Neuvostoliitto
Neuvostoliiton talous oli suunnitelmatalous, jossa toteutettiin marxilais-leniniläistä sosialismia. Neuvostoliiton perustuslaissa talousjärjestelmän ja koko yhteiskunnan tavoitteeksi sanottiin kommunismi eli luokaton, sosiaalisesti tasa-arvoinen, tuotantovälineiden yhteisomistukselle perustuva yhteiskunta. Kommunismia ei katsottu saavutetun Neuvostoliitossa, vaan ideologisesti vallitsevaa tilannetta pidettiin eräänlaisena siirtymävaiheena uuteen yhteiskuntaan. Virallisesti Neuvostoliitto eli proletariaatin diktatuurin vaihetta siirtymisessä kommunismiin. Laajalle levinneen käsityksen mukaan kysymyksessä oli kuitenkin pikemmin puolue-eliitin diktatuuri, millä saattoi olla merkitystä koko järjestelmän romahdukseen.
Hoxhalaisuus
Toisin kuin monet muut kommunismin suuntaukset, hoxhalaisuus suhtautuu myötämielisesti Josif Staliniin ja hänen aikakautensa Neuvostoliittoon. Käytännössä kaikki muut sosialistiset valtiot ja kommunismin suuntaukset se katsoo revisionistiksi. Esimerkiksi eurokommunismin hoxhalaisuus laskee jopa antikommunismiksi. Enver Hoxhan mukaan ainoastaan Albania oli vuoden 1956 jälkeen aidosti marxilais-leniniläinen valtio. Stalinin jälkeisen Neuvostoliiton, Kiinan kansantasavallan ja Jugoslavian Hoxha katsoi edustavan "sosiaali-imperialismia" ja tuomitsi jyrkästi Varsovan liiton toimenpiteet Tšekkoslovakiassa 1968 ja erosi vastalauseena Varsovan liitosta. Hoxhan mukaan jokaisella kansalla oli oikeutensa valita oma tiensä sosialismiin, alueen olosuhteista riippuen.