Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Puna-armeijan hyökkäys Azerbaidžaniin
21 huhtikuuta 1920 Tuhatševski sai käskyn hyökätä Azerbaidžaniin. Keskiyölla 27 huhtikuuta Azerbaidžanin hallitus sai selville että puna-armeija oli ylittänyt rajan maan pohjoisosassa. Lähes kaikki joukot lähetettiin Karabakhiin. Kenraali Shiklinsii ei kyennyt pysäyttämään puna-armeijan etenemistä Bakuun. Samana päivänä Venäjän kommunistinen puolue, Azerbaidžanin kommunistinen puolue ja Kaukasian alueellinen komitea perustivat Azerbaidžanin vallankuomouksellisen komitean, jonka johtajaksi julistettiin Nariman Narimanov. Pian komitean perustamisen jälkeen Hamid Sultanov vaati parlamenttiä antautumaan 12 tunnin sisällä.