Itävallan historia 1918–1945
Itävallan valtiota, jota joskus kutsutaan ensimmäiseksi tasavallaksi, luotaessa ympärysvaltojen ongelmana oli luoda kansallisvaltioita monikulttuurisesta valtakunnasta, jossa kansallisuusryhmät eivät eläneet tarkkojen rajojen erottamina. Itävalta sai yhtenäiset saksankieliset tai valtaosaltaan saksalaiset Ylä-Itävallan, Ala-Itävallan, Steiermarkin, Kärntenin, Tirolin Brennerin solan pohjoispuolelta, Vorarlbergin ja siivun Länsi-Unkarista, josta tuli Burgenlandin maakunta. Keisarikunnassa näillä ei ollut ennen ollut mitään yhteistä identiteettiä tai nationalismia. Yhteinen kieli ja historialliset siteet Habsburgien valtakuntaan pitivät maan koossa ympärysvaltojen painostuksen lisäksi.
Itävallan unkarilaiset
Itävallan unkarilaiset ovat Itävallassa asuvia unkarilaisia. Historiallisia unkarilaisvähemmistöjä on Itävallan Burgenlandin alueella, sekä Wienin kaupungissa. Itävalta ja Unkari olivat pitkään samaa Itävalta-Unkarin kokonaisuutta. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Itävallassa asui 25 884 unkarilaista, joista 10 686 asui Wienissä ja 4 704 Burgenlandissa.