Solomon (500-luku)
Solomon (; s. noin 480/490 – k. 544) oli itäroomalainen sotapäällikkö. Hän oli eunukki ja palveli vandaalisodan aikana (533–534) Pohjois-Afrikassa sotapäällikkö Belisariusta. Sodan päätyttyä vuonna 534 hänet nimitettiin vastaperustetun African pretoriaaniprefektuurin maaherraksi (nykyinen Tunisian, Pohjois-Algerian ja Pohjois-Libyan alue). Tässä virassa hän joutui taistelemaan kapinaan nousseita maureja vastaan. Solomon kukisti maurit kahdesti Tunisiassa, mutta keväällä 536 syttynyt armeijan kapina pakotti hänet pakenemaan Pohjois-Afrikasta. Hän kuitenkin palasi vuonna 539, kun kapina oli kukistettu. Toisen kautensa aikana Solomon kukisti maurit, ja karkotti loputkin vandaalit provinssista. Hän myös rakennutti Pohjois-Afrikkaan useita linnoituksia ja ympäröi monia kaupunkeja muureilla. Provinssi sai nauttia muutaman vuoden ajan rauhasta ja kukoistuksesta, mutta vuonna 543 maurit nousivat jälleen kapinaan, ja Solomonin oli taas lähdettävä heitä vastaan. Roomalaiset kuitenkin lyötiin Numidian ja Byzaciumin rajalla vuonna 544 käydyssä Cilliumin taistelussa, jossa Solomon sai surmansa.
Salomo
Raamatullinen arkeologia alkoi kehittyä 1800-luvun puolivälissä, ja kiinnostus on kohdistunut myös Salomon tutkimiseen, etenkin koska hänen kerrotaan rakennuttaneen paljon palatseja, kaupunkeja, muureja ja talleja. Aluksi löydettiinkin paljon raunioita, jotka yhdistettiin Salomoon ja hänen valtakauteensa. Näitä löytöjä olivat esimerkiksi hevostalli Megiddossa, kuparikaivokset Timnassa, satama Ezion-Geberissä ja kaupunginmuurit Hazorissa ja muissa kaupungeissa. Löytöjä pidettiin aluksi Salomon historiallisuuden todisteina sekä osoituksena siitä, että hänen valtakautensa oli suuren muutoksen aikaa muinaisessa Israelissa, jolloin valtakunta suojattiin hyökkääjiltä, muutettiin kaupungistuneeksi, järjestäytyneeksi ja teknisesti taitavaksi, ja jolloin sen ulkomaansuhteet, kauppa ja muu kansainvälinen vaihto kehittyivät. Sittemmin kaikki Salomoon yhdistetyt löydöt on ajoitettu kuuluviksi muihin ajanjaksoihin, eikä mitään niistä enää pystytä luotettavasti yhdistämään Salomoon. Edes Salomon temppelistä ei ole arkeologisia todisteita. Jotkut arkeologit jatkavat todisteiden etsimistä siinä uskossa, että jäänteitä ei vain ole osattu etsiä oikeista paikoista. Toisten tutkijoiden mukaan todisteiden puute osoittaa, että Salomoa ei ole koskaan ollut olemassa, tai että kuvaukset hänen kuningaskunnastaan ovat vahvasti liioiteltuja ja että Salomo olikin pelkkä vähäinen heimopäällikkö kauan ennen kuin Jerusalemista tuli merkittävä keskus.