Strasbourg
Strasbourg on osa Itä-Ranskassa sijaitsevaa Alsacen aluetta, joka sijaitsee Reinjoen läntisellä puolella ja rajautuu pohjoisessa ja idässä Saksaan, etelässä Sveitsiin ja lännessä Lorrainen ja Franche-Comtén hallintoalueisiin. Strasbourgin historiallinen keskusta sijaitsee alle 1,5 kilometrin päässä Reinistä. Kaupunki sijaitsee Illjoen rannalla laaksoalueella, joka rajautuu lännessä Vogeeseihin ja idässä Saksan puolella sijaitsevaan Schwarzwaldin metsään. Reinin itäpuolella ovat muun muassa saksalaiset kaupungit Kehl ja Offenburg. Lähistöllä sijaitsevia ranskalaisia kaupunkeja ovat muun muassa Colmar ja Mulhouse.
Strasbourgissa vallitsee leuto mannerilmasto. Kesäkuusta syyskuun alkuun sijoittuvat kesäkuukaudet ovat lämpimiä ja sademäärä pysyy korkeana. Vuorokauden ylin keskimääräinen lämpötila laskee syksyllä voimakkaasti ja pakkaset yleistyvät kauden loppua kohden. Joulukuusta helmikuuhun ulottuvien talvikuukausien aikana lämpötilat jäävät hyvin mataliksi, mutta nousevat kevään saapuessa maaliskuusta lähtien.
Strasbourgin katedraali
Ranskan–Preussin sodan pommituksissa vuonna 1870 Strasbourgin katedraalin katto vaurioitui. Sodan jälkeen Ranskalle kuulunut Elsass-Lothringenin alue liitettiin Saksaan, mutta palautettiin Ranskalle ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Myöhemmin, toisen maailmansodan aikana alue liitettiin jälleen Saksaan, mutta palautettiin jälleen Ranskalle sodan päätyttyä. Toisen maailmansodan aikana katolisen uskonnon harjoittaminen katedraalissa kiellettiin väliaikaisesti Adolf Hitlerin määräyksestä. Hitlerin yksityissihteeri Martin Bormann selitti kiellon johtuvan siitä, että Führer aikoi ”"muuttaa Strasbourgin katedraalin kansalliseksi monumentiksi, koska sekä katoliset että protestantit vaativat sitä itselleen"”. Wehrmachtin eli natsi-Saksan armeijan heinäkuussa 1940 järjestämä voiton seremonia vahvisti Hitlerin suunnitelmat.
Maasta katsottuna kellotorni vaikuttaa paljon kattoratsastajaa suuremmalta. Kellotornin kulmiin on nimittäin rakennettu neljä pylvästä, jotka ovat korkeampia kuin torni itse. Alhaalta katsottaessa pylväät peittävät kattoratsastajan alaosan, ja siten syntyy vaikutelma tornin jatkuvuudesta.