Sursillin suku
Sukuteoksen lähtökohtana on uumajalainen vauras talonpoika ja lautamies Erik Ångerman, jota kutsuttiin nimellä Sursill (hapansilli). Hänen puolisonsa lienee ollut Dordi-niminen henkilö. Ångerman eli 1500-luvun alkupuolella ja lienee kuollut noin 1550 ja on kantaisä laajalle jälkeläisverkostolle myös Suomessa.
Sara ja Sarri
Tarinan perusasetelma on perinteinen tuhkimotarina: köyhä ja orpo Sarri pääsee rikkaan ja äidittömän sukulaisensa Saran kasvattisisareksi. Sarri saa elää unelmaelämää, ja hän saa osakseen rakkautta ja huolenpitoa sekä rahan mukaansa tuomia ylellisyyksiä. Sara, joka on elänyt rikkaan isän ainoan ja lisäksi äidittömän tyttären elämää, saa sukulaisensa kautta tutustua köyhyyden koettelemukseen. Saadessaan kutsun tanssiaisiin tytöt päättävät asuja vaihtamalla pitää hauskaa. Sarri pukeutuu Saran kauniiseen silkkiseen tanssiaismekkoon, kun taas Sara pukee ylleen Sarrin vaatimattoman pumpulimekon. Kylän nuoret luulevat Sarria rikkaaksi Saraksi, ja näin hän saa osakseen ihailua, kun taas köyhäksi luultua Saraa vieroksutaan. Rikkaiden ja köyhien erot ahdistavat herkkää Saraa, ja siksi tytöt harrastavat hyväntekeväisyyttä muun muassa kutsumalla kylän köyhiä lapsia syntymäpäiväkutsuille sekä auttamalla suutarin köyhää ja sairasta leskeä ja hänen poikaansa. Tuhkimotarinan kasvattajan roolin on saanut Saran täti, joka asuu tyttöjen kanssa eräänlaisena naisenmallina ja yrittää kasvattaa tytöistä hienoja naisia.