Suomalainen musiikki
Modernismiin siirryttiin toden teolla vasta 1950-luvulla, kun Erik Bergman aikalaisineen käytti kaksitoistasäveljärjestelmää, sarjallisuutta ja sointi- ja kenttätekniikoita. 1970-luvulla alkoi suomalaisen oopperan renessanssi Aulis Sallisen ja Joonas Kokkosen sointimaailmaltaan perinteisten, niin sanottujen karvalakkioopperoiden myötä, mutta toisaalta nuoret säveltäjät ja muusikot toivat eurooppalaista radikaalia modernismia Suomeen muun muassa Korvat auki -yhdistyksen piirissä. Monet näistä 1970-luvun nuorista radikaaleista, kuten Kaija Saariaho, Magnus Lindberg ja Esa-Pekka Salonen, ovat nousseet kansainväliseen kuuluisuuteen 1980- ja 1990-lukujen aikana.
Kirjallisuuden henkilöhahmo
1700- ja 1800-luvun vaihteessa individualismi ja yksilöllisen persoonallisuusihanteen kehittyminen vaikuttivat myös kirjallisuuteen. Henkilökuvauksen perusteella voidaankin realismin kohdalla puhua 1700-luvun lopulta alkaneesta niin sanotusta psykologisesta realismista. Tämä termi kuvaa hyvin tapahtumaa, jossa henkilöhahmon asema nousi keskeiseksi kirjallisuudessa. Romaania edeltäneissä kirjallisuuden lajeissa hallinneet universaalit henkilöhahmot saivat väistyä yksilöllisten henkilöhahmojen tieltä, jotka nousivat tekstin ja tarinan yksiköistä ainutlaatuisiksi yksilöiksi, ja joiden luonteet ja luonteiden ymmärtäminen punoutui tiukasti yhteen tekstin ymmärtämisen kanssa.