Pilppa
Pilppa oli saamelaisten vanhaa metsästysaluetta ja alueen nimistökin kertoo noista ajoista. Ukonvuori Pienkolovedellä Ukonselän takana on vanha uhrivuori. Pyhälampi, Paljakka, Pyylinsaari jne. Lappi-nimi esiintyy nimistöissä eri muodoissa: Lapinjärvi, Lapinsalo, Lapinsuo, Lapinniemi ja Lapinoja. Pilppa tulee saamelaisesta nuolta tai keihästä tarkoittavasta sanasta. Pilpan Pölläkänpuoleisen Myllyniemen muotokin viittaisi ennen kanavan rakentamista keihääseen tai nuoleen. Alue oli rajaseutua ja Pähkinäsaaren rajakin 1323 kulki niin lähellä, että elämä oli usein vaarallista, kun vierailijoita liikkui niin idästä kuin lännestä. Olavinlinnan valmistumisen 1475 jälkeen tilanne hieman vakiintui. Savuja ei kuitenkaan siihen aikaan ollut Heinäveden suunnalla monia, ja alueen asiat hoidettiin Rantasalmen kautta. Kirkossakin käytiin 1700-luvulle saakka Rantasalmella saakka, ja kirkkoveneet olivat ahkerassa käytössä. Venäläisten pajarien ja ruotsalaisten aatelismiesten maiden rajaukset alustalaisineen ei ollut aina selvin rajoin merkitty. Kahinoita ja pienempiä taisteluja oli usein, joista paikannimetkin kertovat julmaa kieltään.
Seppälä (Laitila)
Seppälä on 136 asukkaan kylä läntisessä Laitilassa noin 10 kilometrin päässä Laitilan keskustasta. Seppälän naapurikyliä ovat muun muassa Untamala idässä ja Kouma etelässä. Kylän nimi tulee Kalevalan henkilöstä Seppä Ilmarisesta. Seppälä on asutettu 550–800-luvulla, ja se on yksi Laitilan vanhimmista kylistä. Kylän alueelta on löydetty useita muinaisjäännöksiä. Kylässä on historiallisia röykkiöhautoja sekä Viinikkalan eli Lainion linnavuori, joka on aikoinaan toiminut alueen asukkaiden turvapaikkana vihollisilta. Seppälässä oli ennen oma kyläkoulu ja kaksi kauppaa, mutta ne on lakkautettu viime vuosikymmeninä. Kultaseppä ja teollisuusneuvos Kustaa Hiekka oli kotoisin Seppälästä.