Myanmarin historia
Ne Winin luoma yhteiskuntajärjestelmä alkoi 1980-luvun lopulla osoittaa murenemisen merkkejä. Maa oli siirtomaa-aikana ollut brittiläisen imperiumin tärkein riisintuottaja, mutta nyt maan talous oli kurjassa kunnossa ja se luokiteltiin maailman köyhimpien maiden joukkoon. Maahan oli syntynyt suppea sotilaseliitti, mutta tavallinen kansa oli riippuvainen pimeiden markkinoiden kulutustavaratarjonnasta. Talouden elvyttämiseksi hallitus otti käyttöön toimenpiteitä, jotka aiheuttivat levottomuutta kansalaisten keskuudessa. Vuonna 1987 maan valuutta devalvoitiin ja suurimmat setelit julistettiin mielivaltaisesti kelpaamattomiksi, mikä tuhosi useiden burmalaisten monen vuoden säästöt. Tästä johtuen maassa alkoivat laajat levottomuudet syksyllä 1987.
Myanmarin rohingyojen etninen vaino (2016–)
Vuonna 2012 rakhinelaiset ja rohingyat polttivat toistensa taloja ja hyökkäsivät toistensa kimppuun. Seurauksena oli myöhemmin väkivalta-aalto. Avoimen rasistiset, jyrkän nationalistiset ja islaminvastaiset Wirathun tyyppiset kiihkobuddhalaiset munkit alkoivat kiihottaa muun muassa internetissä kansaa rohingyoja vastaan esimerkiksi valeuutisilla ja puhumalla vain islamilaisten tihutöistä ja jättämällä huomiotta buddhalaisten teot. Myanmarin armeija ajoi karkotuksia vuonna 2015. Rohingyojen islamilainen sissiliike teki 2016 väkivaltaisen iskun eräälle raja-asemalle. Hallituksen joukot vastasivat kostotoimin, jotka olivat enimmäkseen siviileihin kohdistunutta raakaa väkivaltaa. Syntyi paikallisia sissien ja hallituksen joukkojen välisiä taisteluja.