Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Henry Howard Surrey
Henry Howard Surrey (1518–1547) oli englantilainen lyyrinen runoilija, sotapäällikkö ja jaarli. Hän joutui nuorena sotilasuralle. Vuonna 1544 Surrey johti Englannin armeijaa sotamarsalkkana Boulognen retkellä. Surrey kirjoitti italialaisvaikutteista eroottista lyriikkaa ja toi maansa runouteen sonetin ja silosäkeen. Viimeksi mainittua hän käytti ainakin tekemässään Aeneiden laulujen käännöksessä. Hänen sulokkaat sonettinsa ennakoivat englantilaista renessanssia. Surreyn isä oli Thomas Howard Surrey. Henry Howard Surrey mestattiin syyttömänä valtionpetoksesta.