Amerikan Samoa
Amerikan Samoan perustuslaki ratifioitiin 2. kesäkuuta 1966, ja se tuli voimaan 1. heinäkuuta 1967. Oikeusjärjestelmä on yhdysvaltalaisen ja paikallisen tapaoikeuden yhdistelmä. Amerikan Samoassa syntyneet eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia, eli heillä ei ole oikeutta äänestää liittovaltion vaaleissa, eivätkä he osallistu kutsuntoihin. Vaikka amerikansamoalaiset eivät voi äänestää Yhdysvaltain presidentinvaalissa, demokraattien ja republikaanien presidenttiehdokkaan esivaalissa he voivat äänestää. He voivat myös äänestää territorion kuvernöörin ja varakuvernöörin vaaleissa. Amerikan Samoan kuvernööri on tammikuusta 2013 lähtien ollut Lolo Letalu Matalasi Moliga.
Usambara
Usambaran alueella on ollut asutusta ainakin 1,5 miljoonan vuoden ajan. Huhtikuussa 2009 alueelta löytyi kivettyneitä ihmisten jalanjälkiä. Nykyisten asukkaiden esi-isät tulivat alueelle satoja vuosia sitten. 1700-luvun puoivälissä alueella kukoisti Sambaan kuningaskunta. Kun alue oli Saksan Itä-Afrikkaa, saksalaiset perustivat Lusothon ja suosivat sitä lomakohteenaan. He suunnittelivat alueelle ennen kaikkea kahvin viljelyä. Sademetsän rehevyys sai ihmiset uskomaan, että maa on hedelmällistä, vaikka siinä itse asiassa on varsin vähän ravinteita. Metsän hakkaamisen jälkeen kahvi menestyi nuorilla plantaaseilla vain muutamia vuosia. Saksalaiset aloittivat 1900-luvun alussa rautatien rakentamisen alueelle, aikomuksenaan rakentaa rata Tangan satamasta Victoriajärvelle, mutta jättivät sen kesken ensimmäisen maailmansodan puhjetessa. Britit jatkoivat rataa Arushaan asti.
Alueella elää monia kotoperäisiä kasvi- ja eläinlajeja, varsinkin matelijoita, sammakkoeläimiä ja nilviäisiä. Metsissä on kuusitoista puulajia, joita ei kasva missään muualla kuin Itä-Usambarassa, ja noin 500 lajia on kotoperäisiä laajemmalla Itä-Afrikan vuoristokaarella. Huonekasvina tunnetun paavalinkukan eli saintpaulian kantamuoto on löydetty tältä alueelta, ja viimeiset suvun villit lajit elävät Usambarassa.