Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Husaari
Husaarit saivat alkunsa Unkarissa kuningas Matias Corvinuksen aikaan, joka määräsi 1458 joka 20:nnen aatelisen puolustusjoukkoihin turkkilaisia vastaan. Hän oli ottanut mallia mongoleista ja pustan hevosmiehistä. Husaarien pääaseena oli yleensä sapeli. Husaarit olivat Unkarin eliittiratsuväkeä. Heitä pidettiin yleisesti hyvinä ratsastajina ja he niittivät mainetta vastustajan jalkaväessä ja myös raskaassa ratsuväessä. Ajan saatossa sana "husaari" yleistyi tarkoittamaan muitakin kuin vain Unkarin kevyen ratsuväen sotilaita.