Puunilaissodat
Puunilaissodat olivat kolmen sodan sarja, jotka käytiin Rooman ja Karthagon välillä vuosina 264-146 eaa. Sotien nimet tulevat siitä, että roomalaiset kutsuivat Karthagon asukkaita "puunilaisiksi". Sana viittaa karthagolaisten foinikialaiseen alkuperään.
Tärkein syy oli eturistiriita Karthagon ja Rooman tasavallan välillä. Roomalaiset olivat aluksi kiinnostuneita laajentamisesta Sisilian suuntaan. Osa Sisiliasta oli Karthagon valvonnassa.
Antiikin Sisilia
Toisen puunilaissodan jälkeen koko Sisiliasta tehtiin yksi provinssi, ja sitä hallittiin samalla tavalla kuin muita provinsseja. Preettorin lisäksi provinssissa oli kuitenkin poikkeuksellisesti kaksi kvestoria, joista toinen toimi Syrakusassa ja toinen Lilybaionissa, mikä saattoi johtua siitä, että saari tuli Rooman alaisuuteen kahdessa vaiheessa. Saaresta tuli Roomalle hyvin merkittävä sen maataloustuotannon ansiosta, ja Cato vanhempi kuvasi sitä ”Rooman varastohuoneeksi” ("cella penaria"). Tämän johdosta Sisilian maanomistuksessa tapahtui suuria muutoksia, ja saarelle syntyi suuria, orjatuotannolla toimineita maatiloja. Vuoristoisemmilla alueilla kasvatettiin karjaa, mikä oli myös orjien tehtävänä.