Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Hefthaliitit
Hefthaliitit eli valkoiset hunnit olivat paimentolaiskansa, jotka tekivät sotaretkiä Persiaa ja Intiaa vastaan 400- ja 500-luvuilla. Hefthaliitit olivat yksi useista alueelle historian aikana levittäytyneistä paimentolaiskansoista ja heidän alkuperäänsä ei tunneta varmasti. Heidän puhumaansa kieltä ei tunneta. Se on saattanut olla esimerkiksi turkkilainen tai indoeurooppalainen. Myös hefthaliittien yhteys samoihin aikoihin Euroopassa vaikuttaneisiin hunneihin on epäselvä. Hefthaliitit menettivät lopulta valtaamansa alueet turkkilaisille heimoille ja sasanideille, minkä jälkeen he hävisivät omana kansanryhmänään sulautuen mahdollisesti ympäröiviin kansoihin.