Espanja
Vanhimmat merkit nykyihmisestä Espanjassa ovat 35 000 vuoden takaa. Espanjan varhaisimpia nimeltä tunnettuja asukkaita olivat iberit, joiden puhuma kieli ei ollut indoeurooppalainen. Ajanlaskun alkua edeltävällä vuosituhannella foinikialaiset, kreikkalaiset ja karthagolaiset perustivat Espanjaan kauppatukikohtia. Roomalaiset valtasivat Espanjan Karthagolta toisessa puunilaissodassa 200-luvulla eaa. ja seuraavalla vuosisadalla käytiin ns. keltiberisodat keltiberiheimojen ja roomalaisten välillä. Roomalaisten käyttämästä latinasta periytyy espanjan kieli. Länsi-Rooman hajoamisvaiheessa 400-luvulta alkaen germaaniheimot kuten gootit ja vandaalit perustivat Espanjan alueelle lyhytikäisiä valtakuntia. 700-luvulla islaminuskoiset maurit valloittivat Espanjan nopeasti. Islamilaisen Espanjan pääkaupunki Córdoba oli vaurain ja sivistynein keskus sen ajan Euroopassa.
Jiddiš
Jiddiš sai alkunsa 900–1200-lukujen välillä, kun Ranskan juutalaiset muuttivat saksankielisille alueille Reinin laaksoon ja omaksuivat keskiyläsaksan murteen, johon sekoittui hepreaa, juutalaisranskaa ja juutalaisitaliaa. Heprean kieltä ei hyväksytty arkikieleksi, sillä se oli juutalaisille pyhä kieli, jota käytettiin vain uskonnollisissa yhteyksissä; lisäksi hepreasta puuttui paljon arkielämässä tarvittavaa sanastoa. Reininmaalta juutalaiset siirtyivät ristiretkiä pakoon idemmäksi Saksaan ja muualle Keski-Eurooppaan. On myös esitetty, että jiddiš on voinut syntyä idempänä: Baijerissa, Unkarissa ja Tšekissä, mistä se olisi levinnyt sekä länteen että idemmässä jo asuneille juutalaisille.