Burgenland
Burgenland on kolmanneksi pienin Itävallan osavaltioista. Se rajoittuu lännessä Ala-Itävaltaan ja Steiermarkiin, koillisessa Slovakiaan, idässä Unkariin sekä etelässä Sloveniaan. Osavaltion ja Unkarin rajalla sijaitsee Neusiedlerjärvi, joka on Euroopan järvistä toinen, jolla ei ole luonnollista laskujokea (toinen on Balaton).
Slovakit
Slovakit on slaavilainen kansa, jonka jäsenet puhuvat länsislaavilaisiin kieliin kuuluvaa slovakin kieltä. Suurin osa slovakeista on katolilaisia. Historiallisia slovakkivähemmistöjä asuu muun muassa Tšekissä, Unkarissa ja Serbiassa, lisäksi slovakkisiirtolaisia asuu Kanadassa ja Yhdysvalloissa. 
Slovakit polveutuvat Tonavan alueella 500-luvulla asuneista slaavilaisista kansanryhmistä. 700-luvulta lähtien slovakit asuttivat muun muassa Nitran ruhtinaskuntaa. Suur-Määriä on kuvailtu ensimmäiseksi slovakkivaltioksi. Slovakian alue kuului 1000-luvulta lähtien Unkarin kuningaskuntaan. Turkkilaisen valtakauden jälkeen Unkari joutui osaksi Habsburgien hallitsemaa Itävallan keisarikuntaa, vaikka se säilyikin nimellisesti omana kuningaskuntanaan; vuoden 1867 kompromissisopimuksessa Unkarin asema koheni ja alettiin puhua Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiasta. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Itävalta-Unkari hajosi ja Slovakiasta tuli osa Tšekkoslovakiaa. Vuonna 1939 Slovakiasta tuli nimellisesti itsenäinen valtio, joka oli tiukasti natsi-Saksan alaisuudessa johtajanaan pappi Jozef Tiso, kunnes toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Tšekkoslovakia palautettiin yhtenäiseksi valtioksi.