Oolannin sota
Romanian rintamalla etenevä Venäjä oli provosoinut Osmanien valtakunnan julistamaan sodan 4. lokakuuta 1853, ja Britannia sekä Ranska päättivät tukea osmaneja. Oolannin sodan tarkoituksena oli eristää Venäjän huoltoreitit ja ulkomaankauppa ja pakottaa se rauhaan sekä saada Ruotsi mukaan Venäjän vastaiseen sotaan. Saarto oli tarkoitus toteuttaa niin, että Venäjän laivasto Itämerellä tehtäisiin toimintakyvyttömäksi tuhoamalla rannikkopuolustuslinnakkeet, laivastoa ja ulkomaankaupan varastoina toimivia kauppamakasiineja. Vahingosta huomattava osa kohdistui Suomeen, koska suuri osa tuonaikaisesta Venäjän lipun alla purjehtivasta kauppalaivastosta oli Suomessa.
Englannin sisällissota
Jaakon ylellisyys karkaistui hänen rauhallisen luontonsa ansiosta, jolloin hänen poikansa Kaarle I noustessa valtaan Englannin ja Skotlannin valtaistuimille vuonna 1625 olivat molemmat valtakunnat kokeneet suhteellista rauhaa, sekä sisäisesti että myös suhteissaan toistensa kanssa, niin pitkään kuin kukaan kykeni muistamaan. Kaarle halusi yhdistää Englannin, Skotlannin ja Irlannin yhdeksi uudeksi kuningaskunnaksi täyttäen isänsä haaveet. Monia Englannin parlamentaristeja epäilyttivät nämä aikeet, koska he pelkäsivät, että uuden valtakunnan luominen voisi tuhota vanhat Englannin perinteet, jotka olivat sitoneet englantilaista monarkiaa. Kun Kaarle säilytti isänsä kannan kruunun vallassa (Jaakko oli kuvannut kuninkaita "Pieniksi jumaliksi maanpäällä jotka jumala valitsi "kuninkaitten jumalallisten oikeutten doktriinin" mukaisesti), saivat parlamentaristien epäilyt hieman oikeutusta.