Tampereen fenomenologia
Piirin keskuudessa on tutkittu ja jatkettu erityisesti mannereurooppalaisen filosofian keskeisten ajattelijoiden, kuten Edmund Husserlin ja Martin Heideggerin, työtä. Fenomenologisen filosofian perusajatuksen mukaisesti piirin toimintaa ei ole rajoitettu mihinkään koulukuntaan, vaan Husserlin alkuperäisiä ihanteita myötäillen toiminnassa on haluttu säilyttää pyrkimys arvovapauteen, kriittisyyteen ja tutkimusten karsimiseen tarkoitushakuisuudesta.
Fenomenologia
Eksistentialistinen fenomenologia eroaa transsendentaalisesta fenomenologiasta hylkäämällä transsendentaalin minän. Martin Heidegger katsoi tietoisen olion olevan aina jo maailmassa. Hänen lisäkseen muun muassa Maurice Merleau-Ponty on vastustanut minän transsendenttiyttä suhteessa maailmaan. Eksistentialistinen fenomenologia säilyttää transsendentialismin siinä määrin, että sen mielestä fenomenologisen menetelmän tulee ottaa lähtökohdakseen ennakko-oletuksien vaikuttama tila – sen tulee nousta esimerkiksi luonnollisesta ja tieteellisestä asenteesta tai maailman luonnetta kuvaavista ontologisista teorioista nousevien maailmaa koskevien väitteiden yläpuolelle. Esimerkiksi Heideggerin mielestä Descartesin ja Kantin virhe perustui heidän virheelliseen käsitykseensä siitä, mitä ennakko-olettaminen eli apriorisuus on.