Itävallan historia 1918–1945
Itävallan valtiota, jota joskus kutsutaan ensimmäiseksi tasavallaksi, luotaessa ympärysvaltojen ongelmana oli luoda kansallisvaltioita monikulttuurisesta valtakunnasta, jossa kansallisuusryhmät eivät eläneet tarkkojen rajojen erottamina. Itävalta sai yhtenäiset saksankieliset tai valtaosaltaan saksalaiset Ylä-Itävallan, Ala-Itävallan, Steiermarkin, Kärntenin, Tirolin Brennerin solan pohjoispuolelta, Vorarlbergin ja siivun Länsi-Unkarista, josta tuli Burgenlandin maakunta. Keisarikunnassa näillä ei ollut ennen ollut mitään yhteistä identiteettiä tai nationalismia. Yhteinen kieli ja historialliset siteet Habsburgien valtakuntaan pitivät maan koossa ympärysvaltojen painostuksen lisäksi.
Länsi-Ukraina
Bukovina kuuluu puoliksi Romanialle ja se sijaitsee Galitšian eteläpuolella. Siihen liittyy Pohjois-Bukovinana Ukrainan Tšernivtsin alue. Alueen valtasivat venäläiset Osmanien valtakunnalta 1768–1774 kestäneessä Venäjän ja Osmanien valtakunnan välisessä sodassa, mutta se päätyi lopulta Itävallalle ja Itävalta-Unkarin purkauduttua alueen valtasi Etelä-Bukovinaakin hallussaan pitävä Romania 8.–11. marraskuuta 1918. Vuonna 1914 puolueettomaksi julistautunut Romania oli liittynyt 1916 ensimmäiseen maailmansotaan ympärysvaltojen puolelle Itävalta-Unkaria ja Saksaa vastaan.