Banaanikärpänen
Banaanikärpäsen biologisella tutkimuksella on pitkä historia. Nykyäänkin se on yksi yleisimmin käytetyistä malliorganismeista, josta on eristetty laboratoriokasvatuksiin tuhansia genotyypiltään erilaisia mutanttikantoja. Lajin yksilöitä käytetäänkin lähes kaikilla biologian osa-alueilla. Erityisesti banaanikärpäsiä käytetään geneettisissä, kehitysbiologisissa ja fysiologisissa tutkimuksissa, joissa voidaan selvittää muun muassa muistin toimintaa tai alkoholin vaikutuksia. Lajin koko genomin emäsjärjestys selvitettiin jo vuonna 2000. Koska ihmisen ja banaanikärpäsen geenitoimintojen on havaittu olevan pohjimmiltaan melko samanlaisia, voidaan kärpäsellä saatuja tuloksia soveltaa usein myös ihmisellä.
Lampaannenäsaivartaja
Saivartajien toukat elävät lampaiden ja vuohien nenä- ja poskionteloissa. Kärpäsnaaras munii lampaan turpaan, mistä toukat siirtyvät sierainten kautta sisälle. Kärpästen läsnä ollessa tartuntaa välttelevät lampaat painavat päänsä maahan, heiluttelevat sitä edestakaisin ja juoksevat paniikissa ympäriinsä. Isot lammasryhmät pyrkivät asettumaan kehään, jossa niiden maahan painetut päät ovat kehän keskellä. Toukkavaihe isännässä voi kestää kesäaikaan noin kuukauden, mutta jos toukka jää talvehtimaan, aika voi venyä jopa 10 kuukauteen. Kehityksensä lopuksi parisenttisiksi kasvaneet toukat pudottautuvat maahan koteloitumaan.