Pretoriaanikaarti
Augustuksen perustamassa pretoriaanikaartissa oli yhdeksän 500 miehen kohorttia, joita komensivat sotatribuunit. Augustuksen aikana vain kolme kohorttia oli sijoitettu Roomaan, ja niitäkään ei ollut majoitettu samaan paikkaan vaan eri puolille kaupunkia. Loput kohortit oli sijoitettu kaupunkeihin eri puolille Italiaa. Augustus oli varuillaan kaartin suhteen eikä halunnut näyttää olevansa riippuvainen pretoriaaneista. Aluksi jokainen kohortti oli itsenäinen yksikkö, jota komensi ritarisäätyinen tribuuni, mutta vuonna 2 eaa. Augustus nimitti kaksi vanhempaa ritarisäätyistä miestä koko kaartin pretoriaaniprefekteiksi.
Suomen kaarti
Syksyllä 1817 Viipurin rykmentti jaettiin kahtia ja toinen pataljoona siirrettiin Vaasan lääniin. Osa siitä erotettiin 274-miehiseksi erikoiskomennuskunnaksi, joka jätettiin aluksi Hämeenlinnaan alikapteeni Nils Gyllingin komennossa. Sen pohjalta perustettiin suomalainen opetuspataljoona, jota täydennettiin värväyksellä. Se aloitti toimintansa kesällä 1818 ja päätettiin sijoittaa Helsinkiin sekä nimetä Helsingin pataljoonaksi. Ensimmäiseksi vakinaiseksi komentajaksi nimettiin everstiluutnantti Herman Wärnhjelm. Koska Helsingissä ei vielä ollut tarkoitukseen sopivaa sotilaskasarmia, opetuspataljoona jäi toistaiseksi Hämeenlinnaan ja harjoitteli Parolan kentällä. Carl Ludvig Engelin Helsinkiin suunnittelema niin sanottu Kaartin kasarmi valmistui 1822 (erillinen miehistösiipi 1825) ja opetuspataljoona siirtyi uusiin tiloihinsa 23. joulukuuta 1824. Pataljoonan viralliseksi nimeksi oli tullut 1819 "Helsingin harjoituspataljoona" ja 1824 Suomen opetuspataljoona.