Kreikan maantiede
Kreikan merialueet ovat Välimeren osia. Merkittävin on Egeanmeri, joka sijaitsee Manner-Kreikan ja Vähä-Aasian välissä. Se liittyy eteläosassaan muuhun Välimereen ja koillisosassa Mustaanmereen. Egeanmeren pinta-ala on noin 215 000 neliökilometriä. Meren pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 610 kilometriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 300 kilometriä. Egeanmeren länsi- ja pohjoisrannikko sekä useimmat saaret kuuluvat Kreikkaan, ja itärannikko Turkkiin. Meren pohjoisosaa kutsutaan Traakianmereksi, itäosaa Ikaríanmereksi, länsiosaa Myrtóonmereksi ja eteläosaa Kreetanmereksi. Itäosassa Peloponnesoksen niemimaan ja Keski-Kreikan välissä sijaitsee Saroninlahti. Egeanmeressä sijaitsevat Egeanmeren saaret.
Agía Eiríni (Kéa)
Agía Eiríni on yksi Egeanmeren saarten merkittävimpiä esihistoriallisia kohteita. Asutus on syntynyt viimeistään neoliittisen kivikauden lopulla noin 3000 eaa. ja se on ollut käytössä noin vuoteen 1450 eaa., jolloin se tuhoutui suuressa maanjäristyksessä. Asutuksella on ollut käytössään suojaisa satama. Keramiikkalöytöjen perusteella asutus on harjoittanut laajaa kauppaa Egeanmeren alueella ja on se ollut kiinteissä yhteyksissä sekä Kreetan minolaisen kulttuurin että Manner-Kreikan kanssa. Agía Eirínin arvellaan toimineen yhdyslinkkinä minolaisen ja mantereen mykeneläisen kulttuurin välillä 1700-luvulta eaa. lähtien.