Kauvatsan kahakka
Kokemälle palanneet suojeluskuntalaiset päättivät välittömästi vetäytyä Pohjois-Satakuntaan Kankaanpäähän, jonne Huittisten suojeluskuntalaiset ja mukana olleet varsinaissuomaiset seurasivat 3.–4. helmikuuta. Tämän jälkeen Porin ja Tampereen punakaartit ottivat seudun haltuunsa, kun Satakunnan venäläinen sotaväki siirrettiin Tampereen ympäristöön. Kauvatsalla majailleet joukot poistuivat Lempäälään jo 3. helmikuuta. Kahakan lopputuloksella oli suuri merkitys sotatilanteen kehittymiselle Satakunnassa. Maakunnan eteläosat sekä Kokemäenjoen laakso jäivät nyt punaisten haltuun, ja suojeluskuntalaisten vetäytymisen myötä alueella vältyttiin enimmiltä taisteluilta. Toisaalta Pohjois-Satakuntaan vetäytyminen vahvisti siellä olleita valkoisten joukkoja, ja näin osaltaan esti punaisten etenemisen Satakunnan rintamalla Porin pohjoispuolelle.
Kauvatsan rautatieasema
Kauvatsan aseman toiminta oli vilkkaimmillaan 1930- ja 1940-luvuilla, jolloin Kauvatsanjoesta nostettuja tukkeja lastattiin juniin kuljetettaviksi Rauman tehtaille. Asemakylässä asui 1960-luvulla 400 asukasta ja teollisuuttakin oli muun muassa höyrysaha. Asutus väheni kuitenkin ja asema muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1968. Tavaraliikenne lopetettiin vuonna 1973 ja liikennepaikka lakkautettiin henkilöliikenteen loppuessa vuonna 1989. Asemarakennus myytiin yksityisomistukseen vuonna 1994, minkä jälkeen siinä on toiminut kutomo. Kauvatsa oli itsenäinen kunta vuoteen 1969.