Barentsinmeri
Barentsinmeren kaakkoinen osa Venäjän Nenetsian rannikon ja Novaja Zemljan eteläosan välillä on nimeltään Petšoranmeri. Etelässä Barentsinmereen aukeaa Vienanmeri, joka on Pohjoisen jäämeren lahti (ajattelutavassa maailmanmeri jaetaan viiteen osaan), mutta jota ei lueta osaksi Barentsinmerta. Barentsinmeren ja Vienanmeren raja kulkee Kaninin niemimaan kärjestä Kuolan niemimaan Svjatyi Nos -niemeen.
Itämeri
Vanhin tunnettu nimi on ensimmäisellä vuosisadalla käytetty ("Sinus"=lahti, "Codanus"="Codanovia" eli "Scatinavia", siis Skandinavia). Merestä tai sen osista on käytetty myös nimiä "Suebicum mare" (”Sveevien meri”), "Oceanus Germanicus" tai "Mare Germanicum" (”Germaanienmeri”), "Mare Barbarum" ja "Pelagus Sciticum" (”Barbaarienmeri” tai ”Skyyttienlahti”, joilla viitataan virolaisiin). Aikojen kuluessa nimissä on ollut huojuntaa, sillä esimerkiksi "Mare Germanicum" on yleisempi Pohjanmeren nimityksenä. 1400- ja 1500-luvuilla on meren nimenä kartoissa muun muassa eri versioina "Mare Gotticum", joka viittaa joko Gotlantiin tai gootteihin. Nimien perusteena on ollut sijainti, ranta tai alueilla asuneet kansat ("Venedicus sinus" l. ”Vendienlahti”).