Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Haalilaisuus
Hallilaisuus tai haalilaisuus () oli jo toinen Amerikan Yhdysvaltojen lestadiolaisuudessa syntynyt "eriseura", jota esiintyi lähinnä Michiganin Calumetissa. Haalilaiset erkaantuivat Amerikan lestadiolaisuudesta vuonna 1885-1886. Nimensä ryhmä sai siitä, että he kokoontuivat seuroihinsa Calumetissa "Suomalaisen Kansanvalistusseuran" kokoushuoneistossa eli haalissa. ""Haali"" on fingelskaa ja se tarkoittaa "kokoontumishuoneistoa". Haalilaisuuden perustaja oli Petteri (Peter) Strolberg (1847-1913), joka oli Saha-Iiskon lehtopoika (ks. Lestadiolaisuus, historia, 1840-1850-luvut).