Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Pehmosimppu
Suurimmillaan pehmosimppu voi kasvaa 30–46 cm:n pituiseksi. Ruumiinrakenteeltaan se on litteä ja suuripäinen. Piikikkäitä ja suurikokoisia selkäeviä kalalla on 2 ja niiden ruodot ovat yhteydessä myrkkyrauhaseen ja kalan pisto on kivulias ihmisellekin. Rinta-, vatsa-, perä- ja pyrstöevät ovat kookkaat. Pehmosimppu on suomuton ja sen iho on pehmeä. Väriltään aikuiset pehmosimput ovat laikukkaan punaisia, oranseeja tai ruskeita. Nuoret yksilöt ovat läpikuultavia punaisin täplin ja juovin.