Kivikausi Turussa
Jäkärlän kaivaukset osoittivat selkeästi, että alueen asuinpaikka on kuulunut kampakeraamisen kulttuurin piiriin, jonka aluetta on ollut nykyisen Suomen lisäksi Puolan, Baltian ja Pohjoisen-Venäjän alueet. Kampakeraamisen kulttuurin väestö on elänyt metsästyksestä, kalastuksesta sekä hylkeenpyynnistä ja luonnontuotteiden keräämisestä. Maanviljelyä ja karjanhoitoa Kampakeraaminen kulttuuri ei tutkimusten mukaan ole harjoittanut. Nimensä kulttuuri on saanut keramiikastaan, jonka pääasiallinen koristelu on ollut kamman painantaa muistuttava kuvio. Useilla kampakeraamisen kulttuurin asuinalueella on ollut omat ominaispiirteensä ja näin myös Jäkärlän kohdalla; Jäkärlän keramiikka eroaa muista kampakeraamisen kulttuurin saviastioista selvästi siinä, ettei Jäkärlän keramiikan koristeluun sisälly kuoppia koristeluun lainkaan, vaan ainoastaan runsaasti kampaleimaa, kouruviivaa ja soikeita painanteita. Jäkärlästä löydettyyn kiviaineistoon on lisäksi sisältynyt runsaasti muun muassa kirveitä, talttoja, iskukiviä, hioimia, reikäkiviä, poria ja kaapimia. Jäkärlän alueen lisäksi Jäkärlän keramiikkaa on löydetty muualtakin Turun seudulta, muun muassa Maariasta Vähäjoen länsipuolelta ja Liedosta Vintalan ja Nautelankosken alueelta.
Kura–Araxesin kulttuuri
Kulttuurissa on osin samoja piirteitä kuin Maikopin kulttuurissa. 
Kulttuuri oli pronssikautinen. Päälliköt johtivat viljelijöitä ja karjan kasvattajia. Temppelirakantamista esiintyi. Kulttuurin päälöytöpaikka on Shengavit Jarevenin lähellä. Siellä asuttiin noin 3200–2500 eaa. kuuden hehtaarin alalla. 
Keramiikka astian sisältä punaista ja ulkoa mustaa, geometrisia kuvioita. Pieniä naisveistoksia. 
Kulttuuri alkoi levitä Araratin tasangolta. Se levisi pohjoiseen, muttei Kolkhisiin asti.
Alussa metallinkäsittelytaito oli karkeaa, mutta kehittyi myöhemmin loisteliaaksi. Kulttuurissa ylimystön vainajat mahdollisesti haudattiin suuriin kivi- ja maakumpuihin, joiden ympärille rakennettiin myöhemmin kivikehiä. Kura–Araxesin kulttuuria pidetään kaukasialaisten kansojen muiden kulttuurien vaikutteiden pohjalta luomana. Kulttuuri levisi Etelä-Kaukasukselle muttei Länsi-Georgiaan, luoteis-Iraniin, koillis-Kaukasukselle, 
Itä-Turkkiin, etelässä jopa Syyriaan asti.
Joiltain alueilta kulttuuri katosi jo 2700-2600 eaa.
Kura-Araxesin kulttuurin oleettaan olevan kansojen sekoitus, tai kulttuurin luojissa oli joitain seuraavista kansoista: urartulaisia, hurrilaisa, seemiläisiä, kartvelilaisia kieliä, indoeurooppalaisia. Luultavasti kansan isälinjan Y-kromosomin haplotyyppi oli G2a.