Helsingin kaupunginkirjasto
Kirjasto avasi ovensa lokakuussa 1860 Hällströmin talossa Hallituskatu 11:ssä nykyisen Porthanian paikalla. Ensimmäisenä toimintavuonna sen kokoelmiin kuului hieman yli 500 kirjaa ja se antoi noin 1 700 lainaa. Kirjojen lainaus oli ilmaista, minkä ansiosta kirjasto nautti suurista kävijämääristä mutta kärsi samalla taloudellisista ongelmista. Ainoalle kirjastonhoitajalle ei voitu aluksi maksaa lainkaan palkkaa ja toiminta pyöri vapaaehtoisvoimin. Kirjasto joutui muuttamaan vuokrahuoneistosta toiseen parin vuoden välein, ja myös kirjastonhoitajat vaihtuivat tiuhaan. Rahapulan vuoksi lainaus jouduttiin vuonna 1867 muuttamaan maksulliseksi. 1871 kirjasto alkoi saada Helsingin kaupungilta vuosittaista tukea, minkä ansiosta taloudellinen tilanne tasapainottui. Kirjastonhoitajalle ryhdyttiin maksamaan säännöllistä palkkaa ja myös muuta palkallista henkilökuntaa voitiin hankkia.
British Library
Kirjastoa perustettaessa aineistokokoelman keskeisen osan muodosti British Museumin kirjasto-osastojen (vuonna 1753 perustettu Department of Printed Books) aineisto. Museon kirjakokoelma oli kattava ja esimerkiksi Leninin (1900-luvun alussa, käyttäen salanimeä Jacob Richter) kerrotaan todenneen sen sisältäneen kattavamman kokoelman venäläistä kirjallisuutta kuin Moskovan ja Pietarin tuolloiset kirjastot. Muita merkittäviä aineistolähteitä olivat Britannan patenttitoimiston kirjasto (1855-, vuodesta 1962- nimellä National Library of Science and Invention), kansallinen keskuskirjasto (National Central Library 1916-) ja National Lending Library for Science and Technology (NLLST, 1961- Boston Spa, Yorkshire). Viimeksi mainittu on vuodesta 1985 tunnettu nimellä the British Library Document Supply Centre, ja se toimittaa kopioita aikakauslehdistä, kirjoista, kokousjulkaisuista ja raporteista maailmanlaajuisesti. Pyyntöjä tulee vuosittain noin 4 miljoonaa.