Skitsofrenia
Skitsofreniaa nähdään pääosin perinnöllisenä sairautena, vaikka geeniperimä selittää tähän päivään asti laajimman geenitutkimuksen mukaan 3,4 % skitsofrenian esiintyvyydestä. Nämä geenialueet eivät myöskään ole skitsofrenialle spesifejä, vaan altistavat myös muille häiriöille kuten depressiolle ja autismille. Nämä geenit ovat niin laajalle levinneet populaatiossa, että lähes jokaisen voidaan ajatella kantavan skitsofrenialle altistavia geenejä. Ajatus skitsofreniasta ensisijaisesti perinnöllisenä sairautena perustuu lähinnä kaksostutkimuksiin, joiden mukaan geenit selittävät keskimäärin 50 % skitsofrenian esiintyvyyden vaihtelusta.
Avoimuus (psykologia)
Avoimet ihmiset ovat kiinnostuneempia laajemmin eri aktiviteeteista, kun taas ekstrovertit ovat kiinnostuneita aktiviteeteista useammin. Avoimet ihmiset kokeilevat muiden asioiden ohella useammin kannabista, mutta varsinainen päihderiippuvuus liittyy enemmän epämiellyttäviä tunteita aiheuttavaan neuroottisuteen ja hallintamekanismeja heikentävään alhaiseen tunnollisuuteen. Psykiatrisista sairauksista avoimuus liittyykin enemmän skitsotyyppiseen persoonallisuushäiriöön ja skitsofreniaan. Sen sijaan kun avoimuus korreloi selkeästi positiivisesti ÄO:n kanssa, korreloi skitsofrenia negatiivisesti ÄO:n kanssa. Skitsofrenia liittyykin osin liian alhaiseen älykkyyteen suhteessa latentin inhibition osa-alueeseen avoimuudessa, kun taas korkea ÄO ja korkea avoimuus (alhainen latentti inhibitio) liittyy tieteellisiin ja taiteellisiin saavutuksiin.