Ludwig van Beethoven
24. maaliskuuta 1827 Beethoven vaipui koomaan ja kuoli kaksi päivää myöhemmin. Hänen kaapistaan löytyivät Heiligenstadtin testamentti, kirje ”Kuolemattomalle rakastetulle” ja useita naisten muotokuvia. Testamentissaan hän määräsi Karlin ainoaksi perillisekseen. Kirje Kuolemattomalle rakastetulle on kirjoitettu todennäköisesti Teplitzissä 1812. Sitä, kuka ”Kuolematon rakastettu” oli, ei kirjeessä mainita. Kohteeksi on ehdotettu muun muassa Antonie Brentanoa ja Josephine Brunsvikia.
Ludwig van Beethovenin elämäkerta
Schindler oli ollut myös Beethovenin oppilas, mutta todellisuudessa hänellä ei koskaan ollut muuta kunnianhimoa kuin tulla säveltäjän uskotuksi paistatellakseen tämän maineen loisteessa sekä halusi ennen kaikkea tulla kohdelluksi Beethovenin henkisenä perillisenä. Vuodesta 1820 alkaen Schindler hoiti Beethovenin jokaisen kotiasian, mutta ei saanut koskaan pienintäkään kiitosta tai palkkaa. Lisäksi Beethoven väitti, että Schindlerillä oli paha silmä. Heinrich Heine oli Beethoveniakin armottomampi Schindleriä kohtaan, jonka hän tapasi Pariisissa vuonna 1841: