Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Skrullit
Noin kymmenen miljoonaa vuotta sitten he saapuivat kuitenkin planeetta Halalle, jossa asuivat barbaarinen Krii-rotu ja rauhalliset Cotatit. Selvittääkseen kumpi ansaitsisi heidän teknologiansa, skrullit järjestivät kilpailun. Itse skrullien silloinen keisari Dorrek saapui paikalle julistamaan tuomionsa. Järjestettiin kilpailu, jota seurasi itse skrullien keisari Dorrek. Kriit ja cotatit vietiin planeetta Maata kiertävälle kuulle, jonne skrullit loivat nk. Sinisen Vyöhykkeen (tätä nykyä siellä asuu mahtava Seuraaja). Skrullit käskivät rotujen luoda jotakin kaunista ja lähtivät sitten matkoihinsa.