Taginaen taistelu
Itse taistelu ei todennäköisesti kestänyt kauan, mutta Prokopios kehuu molempien puolten rohkeutta. Totila käski joukkojensa käyttää vain peitsiään ja hylkäämään jousensa ja muut aseensa. Goottien ratsuväki hyökkäsi yhtenä suurena joukkona roomalaisten keskustaan ja kärsi joitakin tappioita jousimiesten nuolista. Rooman armeijan keskustassa olleet keihäsmiehet pitivät pintansa, ja goottien ratsuväki joutui perääntymään. Ei tiedetä, lähetettiinkö roomalaisten vasemmalla sivustalla olleet tuhat ratsumiestä koukkaamaan goottien selustaan, mutta joka tapauksessa koko Rooman armeijan linja alkoi edetä. Goottien joukot murtuivat ja lähtivät pakenemaan. Goottien ratsuväki ei perääntynyt jalkaväen suojiin vaan rynnisti suoraan näiden läpi ja aiheutti lisää tappioita ja sekaannusta, jolloin koko goottiarmeija kääntyi sekasortoiseen pakoon. Rooman ratsuväki ajoi pakenevia gootteja takaa suurella vimmalla ja tappoi monia. Prokopioksen mukaan 6 000 goottia sai surmansa taistelussa.
Saraseenit
Saraseenejä pidettiin Euroopassa vain eräänlaisena pakanajoukkiona. He tekivät vuodesta 652 eteenpäin itsestään tunnettuja tekemällä ryöstöretkiä Sisiliaan ja Etelä-Italiaan. Isoimmat hyökkäykset alkoivat vasta vuonna 740, kun Syrakusa oli hetkellisesti heidän vallassaan. Sisilia ja Etelä-Italia oli vallattu alle vuosisadassa.
Vuonna 711 saraseenijohtaja Tariq ibn-Ziyad hyökkäsi Gibraltarille. Hyökkäys tuotti tulosta, ja saraseenit valtasivat lähes koko Pyreneiden niemimaan.
Sodan ratkaiseva taistelu oli Guadaleten taistelu, jossa saraseenit voittivat kuningas Roderikin joukot. Kahdeksan vuoden hiljaisuuden jälkeen saraseenit hyökkäsivät Pyreneiden yli Ranskaan. Heidät torjui frankkien johtaja Kaarle Martel Toursin taistelussa 732.