Suomen mesoliittinen kausi
Mesoliittisen kauden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen vakiintunutta vaihetta kutsutaan ensimmäisen merkittävän löytöpaikan mukaan Suomusjärven kulttuuriksi. Vaikka alkuajoitukset vaihtelevatkin, voidaan pioneerivaiheen katsoa muuttuneen Suomusjärven kulttuuriksi, kun sen tunnusomaiset esineet löytyvät asuinpaikalta. Kulttuurin katsotaan päättyneen saviastioiden käyttöönoton yhteydessä kampakeraamisen kulttuurin alkaessa 5100 eaa., vaikka muuten esineistö säilyi vielä mesoliittisena.
Kaman keramiikka
Kaman keramiikka (, , ) on ensimmäisiä Koillis-Venäjällä käyttöön otettuja kivikautisia keramiikan traditioita. Sen pioneerikäyttäjiä olivat todennäköisesti mesoliittiset ryhmät, jotka siirtyivät alueelle Uralin itäpuolelta omaksuen määränpäässä tai tuoden mukanaan keraamisen tradition. Mesoliittisten ryhmien keraamista vaihetta kutsutaan Kaman kulttuuriksi. Riippumatta syntytavastaan se luetaan kampakeramiikan itäiseen ryhmään pääasiassa kampakoristelunsa vuoksi. Keraaminen traditio aloitti seudulla uuden kivikautisen kulttuurivaiheen, jota kutsutaan venäläisessä kirjallisuudessa neoliittiseksi ja suomalaisessa kirjallisuudessa subneoliittiseksi kivikaudeksi. Kaman keramiikkaa valmistettiin 5300−3300 eaa..