Boltzmannin vakio
Boltzmannin vakio ("k" tai "k") on fysiikan vakio, joka suhteuttaa lämpötilan energiaan molekyyliä kohti. Se on nimetty itävaltalaisen fyysikon Ludwig Boltzmannin mukaan, joka teki merkittävää työtä statistisen fysiikan teorian parissa, missä tällä vakiolla on suuri merkitys. Boltzmannin vakio kertoo kaasuvakion formula_1 suhteen Avogadron vakioon formula_2, eli
Logaritminen tuulilaki
Neutraalissa stationäärisessä pintakerroksessa potentiaalilämpötila formula_4 on vakio korkeuden suhteen. Tällaisessa pintakerroksessa ei esiinny nostevoimia ja myös kinemaattinen lämmönvuo formula_5= 0. Tuuliprofiili neutraalissa ilmakerroksessa noudattaa logaritmista tuulilakia, eli tuulen nopeus formula_6 korkeuden formula_7 funktiona on formula_8, jossa formula_9 on rosoisuusparametri ja formula_10 Von Kármánin vakio (0,4). Rosoisuusparametrin yksikkö on formula_11 ja Karmanin vakio on dimensioton luku. Rosoisuusparametri kertoo pinnan aerodynaamisen rosoisuuden. Tyypillisiä arvoja ovat jäälle formula_12, nurmikolle formula_13, metsälle 1 ja Helsingin keskustalle 1,5. Siirroskorkeus formula_14 tarvitaan, jos rosoisuuselementit ovat hyvin suuria. Se voidaan arvioida kaavalla formula_15, jossa formula_16 on rosoisuuselementin korkeus, esimerkiksi puun pituus. Vasta siirroskorkeuden yläpuolella alkaa vaikuttaa logaritminen tuulilaki.