Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Kumpumoreeni
Tiedetään myös, että jäävirtojen risteyskohdassa jään virtaus joskus pysähtyy. Moreenikummut ovat pitkänomaisia, suoria, kaartevia, kehämäisiä harjanteita sekä kekoja ja kasoja. Kummuista muodostuu monesti verkkomainen rakenne. Kumpujen korkeus on 5–10 metriä, mutta joskus jopa kymmeniä metrejä, niiden pituudet voivat olla 500–1500 metriä. Suurin kumpumoreenikenttä on Kemijärven länsipuolella, alaltaan 2000 km². Kemijärven kentän suurimman kummun ala on 1 neliökilometri ja korkeus 40 metriä. Vetäytyvä jäätikkö pysähtyy monesti laaksoihin tai esteiden eteen, koska uutta jäätä ei virtaa voimalla. Kumpumoreenien aines on hyvin sekalaista.