Mongolia
Suurin osa Mongolian väestöstä on mongoleja, jotka jakautuvat useisiin heimoihin. Näistä suurimman muodostavat halhat, joita on noin 82 %. Muita heimoja ovat dörbetit (3 %), bajadit (2 %) ja burjaatit (2 %), joitten lisäksi on vielä useita pienempiä heimoja. Väestöön kuuluvat mongolien lisäksi kazakit (4 %) ja muut turkkilaisheimot. Maassa pysyvästi oleskelevia ulkomaalaisia, lähinnä Kiinan ja Venäjän kansalaisia, on alle 1 % väestöstä.
Sisä-Mongolia
Sisä-Mongolian nimitys syntyi Qing-dynastian valtakaudella. Tarkoituksena oli erotella Sisä-Mongolian sisäiset "zasagit" eli hallitsijat ulkoisista "zasageista", jotka hallitsivat puolestaan Ulko-Mongoliaa eli nykyistä Mongolian valtiota, sekä Sinkiangia. Vielä tuolloin Sisä-Mongoliaksi käsitettiin myös osia Mantšuriasta. Kiinan tasavallan aikana nykyistä Sisä-Mongoliaa hallittiin useamman erikoisalueen ja provinssin kautta. Sisä-Mongolia yhdistettiin hallinnollisesti vasta vuonna 1954. Nykyinen mongolinkielinen nimi alueelle, "öbür mongghul", tarkoittaa Etelä-Mongoliaa. Termi tuli käyttöön vuonna 1947, kun sitä alettiin ensin käyttää Mongoliassa. Kiinan kielinen termi "nèi měng gǔ" eli Sisä-Mongolia säilyi puolestaan entisellään.