Hämeen linna
Hämeen linnan tarkka perustamisajankohta on epäselvä, ja kirjallisuudessa sen rakentamisen aloitusajankohta on vaihdellut vuosien 1229–1372 välillä. Varhaisimmassa tutkimuskirjallisuudessa linnan rakentaminen yhdistettiin Birger-jaarliin. Museoviraston mukaan päätös linnan rakentamisesta tapahtuikin Birgerin Hämeeseen tekemän ”ristiretken” jälkeen, ja rakennustyöt alkoivat viimeistään 1200-luvun lopulla. Linna mainitaan joka tapauksessa ensimmäisen kerran vuoden 1308 asiakirjoissa.
Näsin linna
Linnan mahdolliseksi rakennuttajaksi tutkijat ovat arvelleet Sverker vanhempaa tai hänen poikaansa Kaarle Sverkerinpoikaa, joka murhattiin saarella vuonna 1167. 1150-luvulta 1220-luvulle asti Vätternin itäpuoliselta Itä-Götanmaalta lähtöisin oleva Sverkerin suku kamppaili Ruotsin kruunusta länsigötanmaalaisen Eerikin suvun kanssa.
Joka tapauksessa 1100-luvun loppun mennessä Visingsön linna oli suuri merkittävä rakennus ja 1200-luvulla Ruotsin kuninkaat käyttivät sitä ahkerasti. Se näyttää olleen kuningasmahdin ainoa todellinen linnarakennus 1100-luvun toisella puoliskolla ja 1200-luvun alkupuoliskolla. Ruotsin kuninkaista saarella kerrotaan kuolleen Eerik X Knuutinpoika vuonna 1216, Juhana Sverkerinpoika vuonna 1222 ja Maunu Ladonlukko vuonna 1290. 1200-luvulla sekä norjalaiset ja islantilaiset lähteet mainitsevat Visingsön linnan Ruotsin valtakunnan voimakkaimpana yksittäisenä kohteena. Vuonna 1318 kuningas Birger Maununpoika panttasi kuitenkin sekä linnan että saaren Tanskalle. Samana vuonna saarella taisteltiin. Ilmeisesti tämä johti linnan tuhoamiseen, sillä se katosi samaan aikaan historiasta.