305 mm/52 -merikanuuna vm. 1907
Vastaitsenäistyneiden Suomen ja Viron välille alkoi kehittyä huomattavaa puolustusyhteistyötä 1920- ja 1930-lukujen kuluessa. Yhteistyön ytimessä oli Suomenlahden tykistösulkuna tunnettu strateginen meripuolustusjärjestelmä, jonka tarkoituksena oli sulkea Neuvostolaivasto Suomenlahden pohjukkaan. Salaisen tykistösulun Suomen puolisten linnoitteiden toteuttaminen käynnistyi vuonna 1931, kun meripuolustuksen esikunnan ajamia uusia järeitä tykkipattereita alettiin rakentaa Mäkiluotoon ja Kuivasaareen. Pattereiden linnoitustöitä varten oli varattu 2,6 miljoonaa markkaa vuoden 1931 ylimääräisessä menosäännössä.
Suomen Tykistömuseo
Osana tykistömuseon perustamishanketta järjestettiin Sotamuseossa vuonna 1973 kenttätykistönäyttely, joka oli avoinna vajaan neljän kuukauden ajan toukokuun lopusta syyskuun lopulle. Näyttelyyn tutustui runsaat 5 400 vierasta. Näyttelyn avajaisissa, joissa oli läsnä silloinen puolustusvoimien komentaja kenraali Kaarlo Leinonen, sattui brežneviläisyyden ja suomettumisen ajalle tyypillinen välikohtaus. Kutsuvieraana ollut Neuvostoliiton sotilasasiamies, kommodori Vladislav A. Andruskevitš piti eräiden talvi- ja jatkosodan aikaisten näyttelyesineiden ja valokuvien esilläoloa Neuvostoliittoa loukkaavana ja vaati niiden poistamista. Vaatimuksen vuoksi näyttelyesitteestä pyyhittiin muutamia rivejä yli, mutta oleellisia esine- tai kuvapoistoja näyttelyyn ei tehty.