Banaanikärpäsen nykyinen tutkimus
Banaanikärpäsen nykyistä tutkimusta tehdään lähes kaikilla biologian ja lääketieteen osa-alueilla. Nykyään banaanikärpänen onkin yksi yleisimmin biologiassa käytetyistä malliorganismeista, jota käytetään sadoissa laboratorioissa ja josta on eristetty kasvatuksiin tuhansia genotyypiltään erilaisia mutanttikantoja. Myös lajin koko genomin emäsjärjestys on selvitetty jo vuonna 2000, vuotta ennen ihmisen genomia. Erityisesti banaanikärpäsiä käytetään geneettisissä ja fysiologisissa tutkimuksissa, sekä lääketieteessä erilaisten sairauksien tautimallina. Koska ihmisen ja banaanikärpäsen geenitoimintojen on havaittu olevan pohjimmiltaan melko samanlaisia, voidaan kärpäsellä saatuja tuloksia soveltaa usein myös ihmisellä.
Hannu Ylönen
Professori Ylönen on tutkinut yli 20 vuoden ajan nisäkkäiden käyttäytymistä ja ekologiaa. Biologina hänen tutkimuskohteensa ovat olleet varsinkin myyrät. Hänen keskeinen tutkimuslajinsa on metsämyyrä ("Myodes glareolus"). Tutkimuksissaan Ylönen on tarkastellut myyrien käyttäytymistä, kilpailua, lisääntymisstrategioita, infatisidia eli poikasten tappamista sekä myyrien ja pienten petojen (mm. lumikko ja kärppä) välistä vuorovaikutusta eli peto-saalis -suhdetta. Kotimaisten myyrälajien lisäksi hän on tutkinut jyrsijälajeja myös ulkomailla. Israelissa hän tutki aavikkojyrsijöitä ja Australiassa kotihiiren ja pienten pussieläinten ekologiaa.