Monarkia Suomessa
Joulukuussa 1917 Suomi julistautui itsenäiseksi Venäjästä, mikä oli reaktio lokakuun vallankumoukseen Venäjällä. Sisäiset levottomuudet Suomessa pian purkautuivat sisällissodaksi, jonka voitti valkoinen puoli. Sodan aikana valkoiset saivat tukea Saksalta. Eduskunta, josta puuttuivat vasemmistolaiset kansanedustajat, yritti saada liiton Saksan kanssa ja valitsi Friedrich Karlin Suomen kuninkaaksi arvonimellä ”Suomen ja Karjalan kuningas, Ahvenanmaan herttua, Lapinmaan suuriruhtinas, Kalevan ja Pohjolan isäntä”. Ennen kuin Friedrich Karl ehti saapua Suomeen, keskusvaltojen häviäminen ensimmäisessä maailmansodassa teki ajatuksen saksalaisesta Suomen kuninkaasta kestämättömäksi, ja ​​hän luopui Suomen kruunusta. Uusien vaalien jälkeen eduskunta, jossa oli nyt kaikkien puolueiden edustajia, hyväksyi vuoden 1919 hallitusmuodon. Suomi on ollut tasavalta siitä lähtien.
Sotamuseon Maneesi
Suomen itsenäistymisen jälkeen 1917 Suomenlinna siirtyi Venäjältä Suomelle. Itsenäistymistä seurasi pian Suomessa sisällissota, jonka aikana ja jälkeen Suomenlinnassa toimi punavankileiri. Maneesia käytettiin vuosien 1918–1919 aikana kuitenkin varastona ja verstaana. Maneesi on myös itsenäisyyden aikana toiminut pääasiassa varastotilana esimerkiksi merivoimille ja vuodesta 1974 alkaen Sotamuseolle. Hallissa on kuitenkin pidetty myös elokuvateatteria, ja jatkosodan aikana siellä pelattiin koripalloa.
Sotamuseon saatua valtioneuvostolta 1975 luvan aloittaa näyttelytoiminta uudelleen Suomenlinnassa näyttelytilaksi valittiin maneesi. Suomenlinnan asukkaat suhtautuivat aluksi suunnitelmiin varauksellisesti, sillä Sotamuseon pelättiin vievän asumiseen tarkoitettuja tiloja: maneesin laajentamisen ohella asukkaat pelkäsivät, että 1960-luvulla lakkautettu Laivastomuseokin uudelleen perustettaisiin saarelle Sotamuseon yhteydessä.
Näin ei kuitenkaan käynyt ja maneesin peruskorjaus toteutettiin vuosina 1986–1987, minkä aikana esimerkiksi lämmitysuunit poistettiin ja lattia rakennettiin kokonaan uudelleen.