Kveenit
Kveenit perustivat useita nykyisiä norjalaiskyliä ja -kaupunkeja. Esimerkiksi Altan kaupunki Pohjois-Norjassa on vanha kveenien siirtokunta "Alattio". Alattio oli kveenien tärkein siirtokunta aina 1800-luvun puoleen väliin, minkä jälkeen Vesisaaresta tuli kveenien "pääkaupunki".
Kvenland
Tanskalainen kielentutkija Rasmus Rask esitti vuonna 1815 hypoteesin, että kveenit olivat suomalaisia, jotka olivat asuneet Ruotsin puolella kunnes joutuivat vetäytymään 1200- ja 1300-luvuilla. Hän piti "Kveenien merta" (Qwaensae) Pohjanlahtena. Idea kveenien suomalaisuudesta sai tukea suomalaiselta kielimieheltä ja historioitsijalta Anders Johan Sjögrenilta. Sjögrenin mukaan kveenit olivat ikivanha suomalainen heimo, jolla oli välillä ystävällisiä ja välillä vihamielisiä kontakteja karjalaisiin, kunnes ruotsalaiset ja norjalaiset ajoivat heidät Pohjanlahden itäpuolelle. Ajatus kveenien suomalaisuudesta sai tässä vaiheessa kannatusta myös Ruotsissa, muun muassa Erik Gustaf Greijeriltä vuonna 1825. Myös norjalainen historioitsija Peter Andreas Munch piti kveenejä yhtenä Suomen heimona ja kirjoitti Kvenlandin käsittäneen Suomen rannikkoseudun sekä Ruotsin Länsipohjan.