Ydinonnettomuus
Ydinreaktorin toimiessa sen polttoaineessa syntyy radioaktiivisia fissiotuotteita. Jos reaktori vaurioituu niin, että fissiotuotteita pääsee leviämään ympäristöön, säteily voi aiheuttaa vahinkoa ihmisille ja ympäristölle. Pelkkä ydinvoimalan vesivuoto ei aiheuta suurta säteilyvaaraa, ellei siihen liity polttoaineen vaurioitumista.
Gammapurkaus
Pitkäaikaisessa gammapurkauksessa gammasäteilyä tulee 2–1000 sekunnin ajan. Se syntyy, kun superraskaan, Aurinkoa yli 30 kertaa massiivisemman tähden ydin luhistuu mustaksi aukoksi. Pitkäaikainen gammapurkaus käynnistyy, kun superraskaan tähden ydin luhistuu sen ydinpolttoaineen loppuessa ja sen ympärillä käynnistyy valtava ydinräjähdys. Tähden sisäosa luhistuu joko suoraan mustaksi aukoksi tai ensin neutronitähdeksi, joka muutamassa minuutissa luhistuu edelleen mustaksi aukoksi. Mustan aukon syntyessä sen napojen suuntaan purskahtavat liikkeelle nopeat ainesuihkut, joissa plasman nopeus on vähintään 99,99 prosenttia valon nopeudesta. Kun suihkut törmäävät hitaampiin ainekuoriin, ne lähettävät suihkun suuntaan gammasäteilyä. Kun suihkut törmäävät avaruudessa tähden ympärillä olevaan aineeseen, syntyy pehmeämpää säteilyä röntgensäteilystä radioaaltoihin asti. Tämä jälkihehku näkyy röntgenalueella muutamia tunteja, optisella alueella viikon ajan ja radioalueella vuosien ajan. Suihku ja gammasäteily sammuvat kun mustan aukon ympärille muodostunut kertymäkiekko on huvennut.