Pispan asuinpaikka
Pispan kivikautinen asuinpaikka sijaitsee noin 3 kilometriä Kokemäen kirkolta koilliseen Säpilänniemen lounaisosassa noin 400 metriä Kokemäenjoen Säpilänniemen länsipuolta kiertävän joenuoman itärannalla. Nykyään muinainen asuinpaikka on peltomaata, metsänreunaa ja Pispan talon pihamaata. Kivikautinen asuinpaikka sijaitsi muinaisen merenrannan äärellä. Asuinpaikkavyöhyke ulottui pohjois-etelä-suuntaisena kapeana toista kilometriä pitkänä kaistaleena. Vyöhyke alkoi pohjoisessa olevalta Hurun tilan mailta ja jatkoi kauaksi Pispan talon ohi etelän suuntaan. Kivikautisten löydösten alue seuraa pääosin 42,5 metrin korkeuskäyrää, joka oli tuolloin merenrannan tasolla. Suurimmat kaivaukset tehtiin aivan Pispan pihapiirin läheisyydessä, joten potentiaalisesta alueesta on tutkittu alle prosentti. Kaikki mainitut kohteet ovat yksityisellä maalla.
Ristolan muinainen asuinpaikka
Asuinpaikan ihmiset ovat ilmeisesti lähtöisin alueelta, jossa tavataan muinaisen Kundan kulttuurin asutusta. Alue on laaja, sillä se ulottuu pohjois-etelä-suunnasta Liettuasta ja Karjalankannakselle. Lännessä se ulottuu rannikolle ja idässä Baltian ulkopuolelle. Myöskään piimateriaalit eivät tarkenna asukkaiden kotiseutua, sillä tunnistetut kaksi piimateriaalin tyyppiä voidaan löytää Kundan kulttuurin reuna-alueilta. Matkaa Ristolasta venäläiselle carboniferous-tyyppisen piin esiintymisalueelle on 500 km ja balttilaiselle cretaceous-tyyppisen piin alueille 1000 km . Luontevinta on olettaa, että Ristolaan tultiin läheltä eli Karjalankannakselta 200 km:n päästä.