Chacon sota
Aselepo Bolivian ja Paraguayn välillä neuvoteltiin lopulta 10. kesäkuuta 1935. Molemmat maat olivat rasittuneet raskaasti sotilaallisesti ja taloudellisesti. Bolivia oli menettänyt noin 57 000 miestä kaatuneina ja Paraguay 36 000. Rauha solmittiin 21. tammikuuta 1936 neuvotteluissa, joissa oli mukana Paraguayn ja Bolivian lisäksi Argentiina, Brasilia, Chile, Uruguay ja Yhdysvallat. Maat solmivat diplomaattiset suhteet uudelleen. Paraguay palautti 17 037 bolivialaista vankia ja Bolivia vastaavasti 2 498 paraguaylaista. Paraguay oli ottanut vangiksi yhteensä noin 23 000 sotilasta ja 10 000 siviiliä, mutta osa heistä päätti olla palaamatta Boliviaan. Rajakiista ratkaistiin 21. heinäkuuta 1938 Buenos Airesissa solmitulla sopimuksella, jolla Paraguay sai noin kolme neljäsosaa Chacon alueesta. Sodan yhtenä taustatekijänä olleita öljyesiintymiä ei löytynyt Paraguayn osasta, mutta Bolivian puolelta löydettiin myöhemmin öljy- ja maakaasuesiintymiä. Bolivia sai Paraguayn kautta kulun Atlantille ja Puerto Casadon vapaasatamaksi.
Pariisin rauha (1763)
Sodan tilanne oli muuttunut selvästi, kun viralliset neuvottelut käynnistyivät. Britit olivat vallanneet Espanjalta Havannan. Espanjan Kaarle III ei suostuisi luovuttamaan Kuubaa, mutta britit vaativat, että heidän sotasaavutustensa tulisi jotenkin näkyä sopimuksessa. Choiseul ehdotti Amerikan jakoa Ison-Britannian, Ranskan ja Espanjan kesken. Iso-Britannia saisi sen mukaan Ranskalta koko Uuden-Ranskan Mississippijoesta itään ja Espanjalta Floridan vastineeksi Kuubasta. Espanjalle puolestaan siirtyisivät Ranskan alueet Mississippistä länteen, ja näiden luovutusten ansiosta Ranska saisi pitää Isolle-Britannialle sodassa menettäneensä Karibianmeren saaret. Choiseul halusi pitää sokerintuotannon kannalta tärkeät Martiniquen, Guadeloupen ja Saint Lucian saaret.