Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla
Suomen sisällissodan tapahtumat Etelä-Pohjanmaalla käynnistyivät 27.–28. tammikuuta 1918, jolloin valkoiset aloittivat seudulla olleiden venäläisten varuskuntien valtauksen. Kyseessä oli kenraali C. G. E. Mannerheimin määräyksestä toteutettu operaatio, jota Pohjanmaalla pidetään myös koko sisällissodan alkuna. Paikalliset suojeluskunnat ottivat varuskunnat haltuunsa muutamassa päivässä tammikuun loppuun mennessä, jonka jälkeen sotatoimet maakunnassa olivat ohitse, kun rintamalinja asettui Etelä-Suomeen. Helmikuussa Etelä-Pohjanmaasta tuli valkoisen Suomen hallinnollinen ja sotilaallinen keskus. Vaasassa kokoontui Helsingistä paenneista senaattoreista muodostettu Vaasan senaatti ja valkoisen armeijan päämaja toimi maaliskuun jälkipuoliskolle saakka Seinäjoella. Maakunnassa koottiin myös merkittävä osa rintamalle lähetetyistä valkoisten joukoista.
Mouhun–Hillosensalmen taistelut
Sisällissodan käynnistyttyä 27. tammikuuta 1918, Kymenlaakson punakaartilaiset lähtivät etenemään pohjoiseen Savon rataa seuraten, tarkoituksenaan saada yhteys Mikkelin ja Varkauden punakaarteihin ja näin muodostaa yhteinen rintama Pohjois-Hämeessä olleiden valkoisten selustaan. Punaisten eteneminen kuitenkin pysähtyi Mäntyharjun valtauksen jälkeen 7. helmikuuta. Kun valkoiset puolestaan valtasivat paikkakunnan viikkoa myöhemmin, joutuivat punaiset 15. helmikuuta vetäytymään parikymmentä kilometriä Mäntyharjun kirkonkylän eteläpuolelle Mouhun kylään. Valkoiset hyökkäsivät Mouhuun vielä 18. helmikuuta, mutta punaisten torjuttua iskun, asettui rintamalinja paikoilleen vajaan kahden viikon ajaksi. Samalla Savon rintamasta tuli punaisille ainoastaan puolustuksellinen rintama, jossa tarkoituksena oli ainoastaan estää valkoisten eteneminen Savon rataa pitkin punaisille elintärkeälle Riihimäki–Pietari-radalle.