Liuos
Jos liuotin on kaasu, siihen voivat yleensä liueta vain toiset kaasut. Esimerkkinä kaasu­maisesta liuoksesta voidaan mainita ilma, jossa happi ja muut kaasut ovat liuenneet typpeen. Koska molekyylien välisillä vuoro­vaikutuksilla ei kaasuissa ole sanottavaa merkitystä, pieninä pitoisuuksina esiintyvät kaasut muodostavat varsin triviaaleja liuoksia. Usein niitä ei edes nimitetä
liuoksiksi vaan kaasu­seoksiksi.
Magma
Kaikki magmat sisältävät runsaasti silikaa eli piidioksidia. Magma sisältää myös kaasuja, jotka laajenevat sen noustessa. Mitä enemmän magmassa on silikaa, sitä hitaammin se virtaa, joten laajenevat kaasut jäävät sen sisään. Paine kasvaa, kunnes kaasut purkautuvat ulos äkillisessä, vaarallisessa räjähdyksessä. Niukemmin silikaa sisältävä magma virtaa helpommin, joten kaasukuplat nousevat sen läpi ja pakenevat jokseenkin rauhallisesti.