Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Lima-ahvenet
Lima-ahvenet ovat pienikokoisia ja saavuttavat vain harvoin 16 cm:n pituuden. Ruumiinrakenne kaloilla on litteä. Suomut ovat pienikokoisia ja puuttuvat päästä kokonaan. Kala on myös limamaisen eritteen peitossa. Kalat ovat tyypillisesti väriltään hopeanharmaita. Lajien erikoisuus on niiden valoelimet, joissa elää symbioosissa fotoluminoivia "Photobacterium"-suvun bakteereja. Koiraiden valoelin on kookkaampi kuin naaraiden ja valoelin myös kirkastuu lisääntymiskauden aikana. Selkä- ja peräevät ovat lima-ahvenilla hyvin pitkät ja pyrstöevä on haarautunut. Lajit pystyvät työntämään leukojaan eteenpäin, jolloin suusta muodostuu putkimainen.