Honkobackharjun jätinkirkko
Jätinkirkko on puolisuunnikkaan muotoisen kivivallin erottama raivattu alue muinaisjäännösalueen eteläpäässä. Se on 25 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kivivallit ovat 2–3 metriä leveät ja 50–70 senttimetriä korkeat. Ne on rakennettu 20–80 senttimetrin kokoisista kivistä. Pohjoisvallissa on kivien joukossa myös maata ja soraa. Jätinkirkon pituusakselin suuntaus on 3° pohjoissuunnasta vastapäivään eli lähes pohjoiseen. Eteläinen sivu on hieman viisto muihin sivuihin nähden, koska länsivalli on noin viisi metriä itäistä vallia pitempi. Itävallin sisäpuoli oli paikoin huolellisesti rakennettu kulmikkaita kiviä pinoamalla. Sen koillispäässä sijaitsevasta portista etelään päävallia seuraa toinen pienempi valli. Kaksoisvallin sisävalli on mahdollisesti rakennettu itävallin kivistä, koska se on rakenteeltaan epämääräisempi ja hajonneempi kuin muut vallit. Jätinkirkon suurin sisämitta on 18 metriä ja sen kohtisuora leveys on 9–12 metriä. Jätinkirkon sisäpiha on raivattu puhtaaksi kivistä kun taas sen ulkopuolinen alue on hyvin kivistä.
Honkilahden kirkko
Honkilahden kirkko eli Pyhän Mikaelin kirkko on Eurassa sijaitseva puukirkko, joka on muodoltaan tyypillinen 1700-luvun lounaissuomalainen torniton pitkäkirkko. Kirkon rakensi vuonna 1759 Thomas Rahvonius. Sakaristo ja asehuone ovat runkohuoneen vastakkaisilla sivuilla, joten kirkko muistuttaa jossain määrin ristikirkkoa. Kirkon yhteyteen on rakennettu myös erillinen kellotapuli, joka valmistui vuonna 1771. Tapulissa on kaksi Tukholmassa valettua kelloa vuosilta 1777 ja 1781. Kirkko on hirsirakenteinen ja saumapeltikatteinen. Alttarilla olevan lasimaalauksen vuonna on tehnyt Gunnar Forsström ja se on nimeltään "Jeesus Getsemanessa". Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat 9+1-äänikertaiset pneumaattiset urut vuodelta 1934.