Holoseeni
Holoseeni on nykyinen geologinen aikakausi, joka alkoi ilmaston lämmetessä viimeisimmän jääkauden jälkeen noin 11 560 kalenterivuotta sitten (noin 9 600 eaa.). Holoseenia edelsi pleistoseeni (2,588 miljoonaa - 11 560 vuotta sitten), jonka aikana kylmät jääkaudet (glasiaalit) ja niiden väliset interglasiaalit (lämpökaudet) vuorottelivat pohjoisilla alueilla. Holoseeni on viimeinen interglasiaali. Holoseenin alkupuolella jää vetäytyi laajoilta alueilta, ja sen tilalle kuivalle maalle kasvoi ensin matalia ruohoja, kukkia ja pensaita käsittävä tundrakasvillisuus, sitten koivuja ja lopulta mäntyjä. Holoseenin keskivaiheilla oli nykyistä lämpimämpi jakso.
Mahalaukku
Mahanesteen pepsiini on proteolyyttinen entsyymi eli se pilkkoo valkuaisaineita. Maharauhasten erittämä pepsiinin inaktiivinen esiaste pepsinogeeni muuttuu mahalaukussa aktiiviseen muotoon suolahapon ja jo muodostuneen pepsiinientsyymin avulla. Mahanesteen happamuus myös tuhoaa ravinnon mukana mahalaukkuun kulkeutuneita bakteereita ja muita mikro-organismeja, joten mahalaukun ja ohutsuolen yläosan sisältö on melko steriiliä.
Mahanesteen eritystä säätelevät mm. aivojen autonominen, tahdosta riippumaton hermosto sekä hormonit. Hormonit vaikuttavat sekä mahanesteen muodostumiseen että mahalaukun liikkeisiin ja supistuksiin. Gastriini-hormonilla on suuri merkitys suolahapon synnyssä.