Aivokuori
Aivokuori eli korteksi () on aivojen pinnalla oleva harmaan aineen kerros. Sen paksuus vaihtelee eri alueilla 1,5–5 millimetrin välillä. Aivokuoren tiheys pienenee vanhetessa. Siinä on lisäksi yksilöllisiä eroja. Harmaassa aineessa sijaitsevat hermosolujen soomaosat eli soluruumiit. Ihmisen aivokuori on poimuttunut siten, että puolet siitä sijaitsee uurteissa eli fissuuroissa. Aivokuori jakaantuu eri alueisiin sen hienorakenteen eli histologian mukaisesti sekä sen mukaan, mitä toimintoja mikin osa korteksista tekee. Useimmilla alueilla aivokuori jakaantuu kuudeksi kerrokseksi.
Pimeä aine
Tunnetuin esimerkki tarpeesta pimeälle aineelle liittyy galaksien rotaatiokäyrän muotoon. Tämä käyrä esittää tähtien liikkumisnopeuden galaksin ympäri niiden galaksin keskeltä mitatun etäisyyden funktiona. Jos galaksin massajakauma vastaa siinä näkyvien tähtien ja kaasun jakaumaa ja jos tämän massan aiheuttama painovoima on kääntäen verrannollinen etäisyyden neliöön, rotaatiokäyrän tulisi laskea etäisyyden kasvaessa. Näin ei kuitenkaan käy. 1970-luvulla Vera Rubin osoitti, että galaksien rotaatiokäyrät eivät laske, vaan rotaationopeus galaksin ympäri on likimain vakio etäisyydestä riippumatta. Koska tähtitiheys laskee jyrkästi galaksin ulko-osia kohti, rotaatiokäyrää "nostaa" jokin näkymätön massa.