Työoikeus
Työoikeus on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka tehtävänä on määrittää ja täsmentää työsuhteeseen liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. Näitä ovat muun muassa työsuhteen aloittaminen; kysymykset työajoista ja vuosilomista; työntekijän ja työnantajan oikeuksista ja velvollisuuksista; työsuhteen lopettamisesta sekä yt-menettelystä. Työoikeus on eriytynyt sopimusoikeudesta omaksi oikeuden haarakseen, koska lainsäätäjä on halunnut antaa työsuhteessa erityistä painoarvoa työntekijän oikeusturvalle. Työoikeuden rinnalla on oma oikeudenalansa virkamiesoikeus, joka käsittelee kunnan ja valtion virkamiesten julkisoikeudellisia palvelussuhteita. 1990-luvulta lähtien nämä kaksi oikeudenalaa ovat lähestyneet ja suurin osa määräyksistä on erittäin lähellä toisiaan.
Rikosoikeus
Vielä yhtenä rikosoikeuden osa-alueena voidaan pitää kansainvälistä ja eurooppalaista rikosoikeutta. Kansainvälinen rikosoikeus on osa kansainvälistä oikeutta ja se sisältää kansainväliset rikosoikeudelliset yleissopimukset kuten Geneven sopimus, rikostuomioistuimet kuten Kansainvälinen rikostuomioistuin ja tietyt kansainvälisiä rikoksia koskevat opit ja käytännöt. Eurooppalainen rikosoikeus taas tarkoittaa ensisijaisesti Euroopan neuvoston ja EU:n puitteissa toteutettuja rikosoikeudellisia toimenpiteitä ja käytäntöjä. EU-rikosoikeus kuuluu EU:ssa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden piiriin. Nämä vaikuttavat kansallisesti pääasiassa rikosoikeuden erityiseen osaan, mutta varsinkin Eurooppalainen rikosoikeus on vaikuttanut myös sen yleiseen osaan ja seuraamusjärjestelmään. EU-rikosoikeudessa rikosoikeudellisen yhteistyön käsite on vakiintunut tarkoittamaan aineellisen rikosoikeuden lähentämistä ja rikosprosessuaalista yhteistyötä. Aineellinen rikosoikeus tarkoittaa tässä yhteydessä lähinnä rikoslain erityistä osaa ja sen rikossännösten tunnusmerkistöjä, mutta tietyiltä osin myös yleiseen osaan kuuluvia seuraamuksia. Rikosprosessuaalisen yhteistyön tarkoituksena on esimerkiksi rikoksentekijöiden helpompi luovuttaminen jäsenmaasta toiseen ja sitä tapahtuu jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaiden välillä esimerkiksi tuomioiden ja päätösten vastavuoroisen tunnustamisen muodossa. Kansainvälisen ja Eurooppalaisen rikosoikeuden kehitys on ollut merkittävää ja sen vaikutus kansalliseen rikosoikeuteen ja kriminaalipolitiikkaan on ollut merkittävämpää kuin on osattu odottaa. Sillä on ollut myös rikosoikeuden monialaisuutta lisäävä vaikutus koska EU-rikosoikeus kytkeytyy yleiseen EU-oikeuteen jonka yleiset periaatteet ja EU-tuomioistuimen käytännössä kehittyneet opit EU-oikeuden oikeusvaikutuksista ovat tulleet merkitykselliseksi myös kansallisessa rikosoikeudessa.