Banaanikärpänen
Banaanikärpäsen biologisella tutkimuksella on pitkä historia. Nykyäänkin se on yksi yleisimmin käytetyistä malliorganismeista, josta on eristetty laboratoriokasvatuksiin tuhansia genotyypiltään erilaisia mutanttikantoja. Lajin yksilöitä käytetäänkin lähes kaikilla biologian osa-alueilla. Erityisesti banaanikärpäsiä käytetään geneettisissä, kehitysbiologisissa ja fysiologisissa tutkimuksissa, joissa voidaan selvittää muun muassa muistin toimintaa tai alkoholin vaikutuksia. Lajin koko genomin emäsjärjestys selvitettiin jo vuonna 2000. Koska ihmisen ja banaanikärpäsen geenitoimintojen on havaittu olevan pohjimmiltaan melko samanlaisia, voidaan kärpäsellä saatuja tuloksia soveltaa usein myös ihmisellä.
Hannu Ylönen
Professori Ylönen on tutkinut yli 20 vuoden ajan nisäkkäiden käyttäytymistä ja ekologiaa. Biologina hänen tutkimuskohteensa ovat olleet varsinkin myyrät. Hänen keskeinen tutkimuslajinsa on metsämyyrä ("Myodes glareolus"). Tutkimuksissaan Ylönen on tarkastellut myyrien käyttäytymistä, kilpailua, lisääntymisstrategioita, infatisidia eli poikasten tappamista sekä myyrien ja pienten petojen (mm. lumikko ja kärppä) välistä vuorovaikutusta eli peto-saalis -suhdetta. Kotimaisten myyrälajien lisäksi hän on tutkinut jyrsijälajeja myös ulkomailla. Israelissa hän tutki aavikkojyrsijöitä ja Australiassa kotihiiren ja pienten pussieläinten ekologiaa.