Mongolia
Suurin osa Mongolian väestöstä on mongoleja, jotka jakautuvat useisiin heimoihin. Näistä suurimman muodostavat halhat, joita on noin 82 %. Muita heimoja ovat dörbetit (3 %), bajadit (2 %) ja burjaatit (2 %), joitten lisäksi on vielä useita pienempiä heimoja. Väestöön kuuluvat mongolien lisäksi kazakit (4 %) ja muut turkkilaisheimot. Maassa pysyvästi oleskelevia ulkomaalaisia, lähinnä Kiinan ja Venäjän kansalaisia, on alle 1 % väestöstä.
Khotongit
Khotongit polveutuvat džungaarien sotavangeiksi ottamista Keski-Aasian asukkaista. Vangeiksi jäi Ošin ja Buharan kaupunkien asukkaita, sekä kazakkeja ja kirgiisejä. He kuuluivat orjina mongoliprinssille, joka antautuessaan Qing-dynastialle vuonna 1753 sai maa-alueita Uvsin provinssista nykyisen Ulaangomin kaupungin lähistöltä. Khotongit oli sittemmin velvoitettu luovuttamaan ruhtinaalle 40 säkillistä viljaa vuosittain, sekä 11 työntekijää kesätöihin ruhtinaan palatsille. Heidät oltiin kuitenkin vapautettu muista julkisista velvoitteista. 1900-luvulle tultaessa khotongit asuivat mongolien tapaan jurtissa ja he puhuivat oiraatin kieltä. He kuitenkin välttelivät sekoittumista mongolien kanssa ja esimerkiksi mongolijurtissa pidettyjen buddhalaisten patsaiden sijaan khotongit pitivät esillä otteita Koraanista.