Chacon sota
Aselepo Bolivian ja Paraguayn välillä neuvoteltiin lopulta 10. kesäkuuta 1935. Molemmat maat olivat rasittuneet raskaasti sotilaallisesti ja taloudellisesti. Bolivia oli menettänyt noin 57 000 miestä kaatuneina ja Paraguay 36 000. Rauha solmittiin 21. tammikuuta 1936 neuvotteluissa, joissa oli mukana Paraguayn ja Bolivian lisäksi Argentiina, Brasilia, Chile, Uruguay ja Yhdysvallat. Maat solmivat diplomaattiset suhteet uudelleen. Paraguay palautti 17 037 bolivialaista vankia ja Bolivia vastaavasti 2 498 paraguaylaista. Paraguay oli ottanut vangiksi yhteensä noin 23 000 sotilasta ja 10 000 siviiliä, mutta osa heistä päätti olla palaamatta Boliviaan. Rajakiista ratkaistiin 21. heinäkuuta 1938 Buenos Airesissa solmitulla sopimuksella, jolla Paraguay sai noin kolme neljäsosaa Chacon alueesta. Sodan yhtenä taustatekijänä olleita öljyesiintymiä ei löytynyt Paraguayn osasta, mutta Bolivian puolelta löydettiin myöhemmin öljy- ja maakaasuesiintymiä. Bolivia sai Paraguayn kautta kulun Atlantille ja Puerto Casadon vapaasatamaksi.
Chacon sota
Paraguaylaiset hyökkäsivät Ballivianin alueella 14. marraskuuta. Hyökkäys tuhosi bolivialaisten 9:nen ja 10:nen divisioonan lähes kokonaan ennen 15. päivän aamua. Ballivian ja alueen muut linnakkeet kukistuivat 16. marraskuuta kun paraguaylaiset olivat saartaneet tuhannet bolivialaiset. Pieni osa heistä murtautui linjojen läpi ja osa pakeni Argentiinan puolelle rajaa. Paraguaylaiset ottivat noin 500 upseeria ja 8 000 sotilasta vangeiksi, joiden lisäksi noin 7 000 bolivialaista kuoli. Paraguaylaisten menetykset olivat noin 3 000 miestä. Tässä vaiheessa Kansainliitto ehdotti rauhaa, mutta sen ehdot eivät kelvanneet kummallekaan osapuolelle. 27. marraskuuta bolivialaiset kenraalit pidättivät presidentti Salamancan ja valtaan nousi varapresidentti José Luis Tejada Sorzano.