Hollanti (maakunta)
Vuonna 1806 Napoleon muodosti Alankomaiden alueelle Hollannin kuningaskunnan. Hollannin kuninkaaksi hän nimitti veljensä Louis Bonaparten, ja kuningaskunnan oli tarkoitus olla Ranskan vasallivaltio. Louis Bonaparte yritti kuitenkin ajaa itse alankomaalaisten etua veljensä sijaan, ja Napoleon hajotti kuningaskunnan vuonna 1810 ja liitti alueen Ranskaan. Napoleonin vallan aikana Hollanti oli jaettuna Zuyderzéen ja Bouches-de-la-Meusen departementteihin.
Toinen Englannin–Hollannin sota
Sodan ensimmäiset taistelut käytiin merellä. Englantilaiset saavuttivat Lowestoftissa 13. kesäkuuta 1665 suuren voiton: se oli suurin tappio koko Alankomaiden historiassa. Englantilaiset eivät kuitenkaan onnistuneet käyttämään voittoa hyväkseen. Hollannin päämies, Johan de Witt, otti laivaston haltuunsa henkilökohtaisesti. De Witt erotti tehottomat kapteenit palveluksestaan ja korvasi ne paremmilla sekä uusia taktiikoita kehiteltiin. Elokuussa 1665 De Ruyter palasi Amerikasta sankarina, sillä hän oli vallannut takaisin ne siirtomaat, jotka Englanti oli vallannut Alankomailta lokakuussa 1664. Hänelle annettiin koko Alankomaiden tasavallan laivaston ylipäällikkyys. Vågenin taistelun jälkeen, jossa hollantilaiset vaurioittivat vakavasti Englannin laivastoa, hollantilaisten Maustelaivasto pystyi palaamaan turvallisesti Alankomaihin.