Tähtienvälinen planeetta
Tähtienvälinen planeetta eli vapaa planeetta on tähtienvälisessä avaruudessa liikkuva planeetan massainen taivaankappale, joka ei ole sidottu gravitaatiolla mihinkään muuhun taivaankappaleeseen. Usein tällaiset planeetat ovat syntyneet tähden läheisyydessä, mutta heitetty myöhemmin ulos tähtijärjestelmään gravitaation vaikutuksesta toisen kohteen lähiohituksen aikana. Joitain kohteita, kuten S Orionis 70 (S Ori 70) on epäilty tähtienvälisiksi planeetoiksi mutta yhtään havaintoa ei toistaiseksi ole kiistattomasti vahvistettu.
Planeettakuntien synty
Planeettakunnat syntyvät tähdeksi supistuvan tähtienvälisen kaasu- ja pölypilven siitä osasta, joka ei ehdi romahtaa tähdeksi, vaan jää keskipakoisvoiman takia kiertämään syntynyttä alkutähteä, prototähteä. Syntyvää tähteä kiekkona kiertävä kaasu tiivistyy joiltain osin hiukkasiksi, joista syntyvät ajan kuluessa planeetat. Hiukkasten keskinäiset törmäilyt litistävät alussa paksua kiekkoa. Kiekkoon putoaa kaasua jäljelle jääneestä pilvestä, ja sen aine putoaa hitaasti spiraalimaista rataa pitkin kohti syntyvää keskustähteä. Kaasukiekosta tiivistyy lähellä tähteä kivensiruja ja kauempana jääkimpaleita. Nämä törmäilevät toisiinsa ja syntyy planeettoja. Kaasuplaneetat kuten Jupiter syntyvät siten, että riittävän suureksi kasvanut jää- ja kivipallo alkaa kerätä ympäristöstä kevyttä vetykaasua. Maan kokoinen kappale on vetovoimaltaan liian pieni keräämään ympärilleen suurta vetykehää. Näin selittyy maankaltaisten ja jättiläisplaneettojen ero. Asteroidit ja komeetat ovat planeettojen syntyprosessissa jäljelle jäänyttä jätettä. Aurinkokunnan ja muiden planeettakuntien synnyssä on yhä monia tutkijoita mietityttäviä kohtia. Kuumat jupiterit eli spektroskoopilla havaitut joidenkin lähitähtien seuralaiset ovat syntyneet planeettojen vaellettua lähelle keskustähteään valtavassa kaasukiekossa.