Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Pallokivi
Pallokivi on nimitys syväkivestä, jolla on omalaatuinen pallokivirakenne. Tällaiseen kiveen on kehittynyt pallomaisia tai ellipsoidimaisia kivirakenteita jotka ovat läpimitaltaan tyypillisesti 5–10 cm. Pallokivien pallot ovat tyypillisesti konsentrisia, jolloin niissä vuorottelevat koostumukseltaan vaihtelevat kehät. Kivilajeja, joissa pallokivirakennetta saattaa esiintyä ovat muun muassa graniitti, gabro ja dioriitti. 
Pallokivien pallot muodostuvat magmasäiliössä kiinteiden kiteytymiskeskusken, tyypillisesti mineraalikiteen ympärille yhtäkkisen paineenlaskun seurauksena.