Sävellaji
Sävellaji on sävelasteikkoon perustuva säveljärjestelmä, jonka perussäveleksi on valittu jokin 12-sävelasteikon sävel. Tietyssä sävellajissa olevassa musiikkiteoksessa käytetään pääosin kyseiseen sävellajiin kuuluvia säveliä. Sävellajeihin perustuvaa musiikkia sanotaan tonaaliseksi vastakohtana atonaaliselle ja modaaliselle musiikille. Sävellaji voi vaihtua kesken musiikkiteoksen, mitä kutsutaan modulaatioksi tai sävellajinvaihdokseksi.
Mehter
Musiikkityyliä on jäljitelty orkesterimusiikissa erityisesti 1700-luvun lopussa ja 1800-luvun alussa. Tämä on kuultavissa esimerkiksi Christoph Gluckin Le Recontre imprévue (1764; ”Odottamaton kohtaaminen”) ja Mozartin Ryöstö seraljista (1782) ja A-duuri pianosonaatin nro 11 (KV 331) 3. osassa ("Turkkilainen rondo") ja Joseph Haydnin sinfoniassa nro 100 (1794, "Sotilassinfonia"). Ludwig van Beethoven käytti musiikkityyliä näytelmämusiikkisävellyksen Ateenan rauniot (opus 113) "Turkkilaisessa marssissa" ja 9. sinfonian finaalin tenorisoolossa ("Froh, wie Seine Sonnen fliegen").