Kreikkalainen mytologia
Myyttien avulla pyrittiin muun muassa selittämään erilaisia ilmiöitä, tapahtumia ja tapoja, joilla ei näyttänyt olevan luonnollista selitystä. Monilla kreikkalaisilla myyteillä oli yhteyksiä Lähi-idän vanhojen kulttuurien myytteihin. Osalla myyteistä on mahdollisesti jonkinlainen historiallinen pohja ja niitä voidaan pitää suullisessa muodossa kerrottuna historiana ennen historiankirjoitusta, mutta monilla myyteillä ei ole yhteyttä historiallisiin tapahtumiin. Kreikkalaisen mytologian ja todellisuuden suhteen selvittäminen on jokseenkin mahdotonta, koska tosi ja taru kietoutuvat niissä usein yhteen. Troijaa pidettiin pitkään taruna, kunnes Heinrich Schliemann löysi kaupungin rauniot 1870. Aleksanteri Suuren sanottiin olleen Zeuksen poika. Olympos-vuorelle kiivettiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1913. Edes kirjailija Homeroksen olemassaolosta tai roolista hänen nimellään kulkevien teosten synnyssä ei olla yksimielisiä.
Mentorointi
Mentoroinnin juuret juontuvat Kreikan mytologiasta. Ithakan kuningas, sotapäällikkö Odysseus, pyysi ennen sotaanlähtöään ystäväänsä Mentoria () huolehtimaan pojastaan Telemakhoksesta. Mentor kasvatti, opetti ja neuvoi poikaa useiden vuosien ajan. Tarina kertoo, että myös viisauden jumalatar Athene ilmestyi säännöllisesti Mentorin hahmossa. Näin mentoroinnissa yhdistyy sekä feminiinisyys että maskuliinisuus. Samalla tavoin ovat sitten samassa roolissa kokeneet taitajat tukeneet, ohjanneet ja opettaneet alkuaikoina erityisesti käsityöläisten ja taiteilijoiden kehitystä. Tämä mestari-kisälliperinne elää tänäänkin, mutta hieman eri muodoissa. Liikkeenjohdossa mentoroinnin juuret ovat Japanissa, jossa ikää arvostetaan. Sieltä menetelmä levisi ensin Yhdysvaltoihin ja hieman myöhemmin Eurooppaan. Mentorointi tuli henkilöstön kehittämismenetelmäksi Suomessa 1970-luvulla yrityksissä ja myöhemmin korkeakouluissa. Se rantautui Kansainvälinen Naisjohtajainstituutti Woman ry:n järjestämien naisjohtajien ja -yrittäjien ohjelmien kautta 1980-luvulla.