Espanja
Vanhimmat merkit nykyihmisestä Espanjassa ovat 35 000 vuoden takaa. Espanjan varhaisimpia nimeltä tunnettuja asukkaita olivat iberit, joiden puhuma kieli ei ollut indoeurooppalainen. Ajanlaskun alkua edeltävällä vuosituhannella foinikialaiset, kreikkalaiset ja karthagolaiset perustivat Espanjaan kauppatukikohtia. Roomalaiset valtasivat Espanjan Karthagolta toisessa puunilaissodassa 200-luvulla eaa. ja seuraavalla vuosisadalla käytiin ns. keltiberisodat keltiberiheimojen ja roomalaisten välillä. Roomalaisten käyttämästä latinasta periytyy espanjan kieli. Länsi-Rooman hajoamisvaiheessa 400-luvulta alkaen germaaniheimot kuten gootit ja vandaalit perustivat Espanjan alueelle lyhytikäisiä valtakuntia. 700-luvulla islaminuskoiset maurit valloittivat Espanjan nopeasti. Islamilaisen Espanjan pääkaupunki Córdoba oli vaurain ja sivistynein keskus sen ajan Euroopassa.
Aragonian kieli
Yhtenäisen aragonian kirjakielen kehittäminen sai alkunsa vuonna 1987 sovitusta ortografiasta ("Grafía de Uesca de 1987"), jonka mukaan esimerkiksi jokaista foneemia merkitään säännöllisesti samalla kirjaimella toisin kuin espanjan kielessä, jossa samaa foneemia voidaan merkitä eri sanoissa eri kirjaimella sanan etymologiasta riippuen. Esimerkiksi kirjaimia "b" ja "v" käytetään espanjassa saman foneemin kirjoittamiseen, mutta vuoden 1987 normin mukaan aragonian kielessä tätä foneemia merkittäisiin aina kirjaimella "b". Aragonian kielen lautakunta ("Consello d'a Fabla Aragonesa") on pyrkinyt vakiinnuttamaan vuoden 1987 ortografiaan pohjautuvaa kirjakieltä, mutta vuonna 2004 perustettu Aragonialaisen kielitieteen seura ("Sociedat de Lingüistica Aragonesa") on esittänyt kritiikkiä sitä kohtaan ja luonut kilpailevan ortografian, joka esimerkiksi sisältää "b":n lisäksi "v"-kirjaimen. Vuonna 2010 Aragonian kielen akatemia julkaisi kolmannen ehdotuksen oikeinkirjotuksen pohjaksi.