Pantheon (Rooma)
Nykyinen Pantheon on järjestyksessä toinen samalla paikalla. Alkuperäisen temppelin rakennutti keisari Augustuksen vävy Marcus Vipsanius Agrippa vuonna 27 eaa. (julkisivun inskription mukaan) tai 25 eaa. (Dion Kassioksen mukaan) Rooman Mars-kentälle (Campus Martius). Tämän ensimmäisen rakennuksen arkkitehtuurista ei ole täyttä varmuutta. Useimmat arvelevat, että temppelissä oli etruskilaiseen tyyliin kolme cellaa ja että se oli leveä ja matala. Temppeli olisi ollut dekastyylinen eli kymmenpylväinen, ja sen julkisivu olisi antanut etelään. Tällöin se olisi muistuttanut varmasti hyvin paljon arkaaista Capitoliumin Juppiterin temppeliä. Jotkut sitä vastoin arvelevat, että kyseessä oli alun perin kattamaton "templum" eli auguurien käyttämä enteiden tarkkailupaikka. Rodolpho Lanciani ehdottaa, että se olisi ollut samanlainen kuin Forum Romanumin Concordian temppeli, jossa julkisivu oli vastoin yleistä käytäntöä temppelin pitkällä sivulla.
Tavole Palatine
Temppeli on rakennettu arkaaisen kauden lopulla noin vuonna 520–510 eaa. Sen paikalla on kuitenkin ollut varhaisempi pyhäkkö ja mahdollisesti myös varhaisempi temppeli. Temppeli on tehty yhdessä rakennusvaiheessa, mutta ainakin sen kattoa on kunnostettu myöhemmin 400-luvulla eaa. Temppelin ajoitus perustuu ennen kaikkea sen kapiteelien eli pylväänpäiden tyyliin sekä temppelistä löydettyjen terrakotasta tehtyjen votiiviesineiden ajoitukseen.
Temppelin rauniot tunnetaan perinteisesti nimellä ”Tavole Palatine” eli ”Ritareiden pöydät”. Votiivilahjojen perusteella temppelin tiedetään nykyisin olleen omistettu Hera-jumalattarelle. Nykyisin rauniot ovat varsinaisen (eli Tarantonlahden alueelle rajatun) Suur-Kreikan parhaiten säilynyt antiikin aikainen muinaisjäänne.