Konservatismi
Konservatismi (uuslat. "conservatismus", latinan sanasta "conservare" ’säilyttää’) on poliittinen aatesuuntaus, joka puolustaa perinteitä ja perinteisiä arvoja, vastustaa kumouksellisuutta ja radikalismia ja pyrkii uudistusten maltillisuuteen. Konservatismi syntyi Ranskan suuren vallankumouksen vastavaikutuksena 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa ja asettui vastustamaan valistusaikana kehittyneitä liberalismia ja sosialismia. Konservatismi korostaa historiallisen kehityksen tietä syntyneiden yhteiskuntamuotojen arvoa. Jatkuvuuden turvaajina ovat yhteiskunnassa sellaiset laitokset kuin perhe, uskonto ja armeija, jotka takaavat moraalisen järjestyksen. 
Poliittista kirjoa kuvaavavassa vasemmisto-oikeisto-vastakkainasettelussa konservatismi on perinteisesti sijoitettu oikeistoon. Oltuaan alun perin liberalismin ja demokratian oppeja vastustavaa, konservatismi muuttui myöhemmin kapitalismin kannattajaksi. Konservatiivit omaksuivat nationalismin ja kansakunta muodostui konservatismin keskeiseksi yhteisöksi. Taloudellisissa käsityksissään konservatismi korostaa liberalismin tavoin yksityisomistuksen ja vapaan markkinatalouden merkitystä. Konservatiivinen politiikka on hyväksynyt myös maltillisesti toteutetun sosiaalipolitiikan.
Konstruktivismi (taide)
Konstruktivismi on Vladimir Tatlinin ja Aleksandr Rodtšenkon Venäjällä noin vuonna 1915 perustama ankara abstraktin taiteen suunta. Konstruktivistit uskoivat, että taiteen pitäisi kuvastaa suoraan modernia teollista maailmaa. Tatliniin vaikuttivat hänen Pablo Picasson ateljeessa Pariisissa vuonna 1913 näkemät kubistiset konstruktiot. Nämä olivat kolmiulotteisia asetelmia, jotka oli tehty romumateriaaleista. Tatlin ryhtyi tekemään niiden mukaan omia töitään teollisista materiaaleista, mutta niistä tuli täysin abstrakteja. Vuoteen 1921 mennessä Tatlinin ajatuksia seuraavat venäläiset taiteilijat kutsuivat itseään konstruktivisteiksi. He julkaisivat "Lef"-nimisessa lehdessään manifestin, jossa todettiin: