Polis
Polikset nähdään usein ennen kaikkea valtioina ja määritellään niiden valtiomuodon, instituutioiden ja lakien kautta, tai vaihtoehtoisesti tiettynä paikkana ja alueena. Toisaalta polis voidaan käsittää päinvastoin ennen kaikkea tiettynä kansalaisten joukkona, joka muodosti poliksen poliittisen, sotilaallisen, taloudellisen, uskonnollisen ja muun yhteisöllisen toimintansa kautta. Tällöin polis olisi voinut ainakin periaatteessa vaihtaa sekä valtiomuotoa että paikkaa, ja pysyä silti samana. Ajan kuluessa termi "polis" sai sellaisia sivumerkityksiä kuin ”kansalaiset”, ”kansankokous”, ”poliittiset oikeudet”, ”poliittinen elämä” ja ”valtion alue”, mitkä kuvaavat osaltaan niitä ajatuksia, joita kreikkalaiset käsitteeseen liittivät.
Koinon
Liittosuhteita oli erilaisia, mutta niillä oli tiettyjä yhtäläisyyksiä. Hyvä esimerkki tyypillisen liiton toiminnasta on Boiotian liitto. Siinä osa päätös- ja toimintavallasta oli Boitian liiton eli koinonin tasolla ja osa poliksilla. Koinon vastasi ulkopolitiikasta, sodan ja rauhan asioista ja diplomatiasta muiden liittojen ja liiton ulkopuolisten polisten kanssa. Liitolla oli yhteinen kansalaisuus ("isopoliteia"), joka pitkälti korvasi polisten omat kansalaisuudet, jotka kuitenkin säilyivät olemassa. Liitto myös löi rahaa, joka oli yhteinen sen jäsenille. Kaikilla liiton kansalaisilla oli oikeus osallistua liiton kokouksiin. Poliksille kuului muun muassa oman armeijansa järjestäminen osaksi liiton armeijaa sekä tähän liittyvä paikallinen verotus.