Akko
Akko on yksi vanhimmista nykypäiviin saakka asutetuista kaupungeista. Kaupungin nimi "Akko" on peräisin kanaanilaisilta ja se tarkoittaa ehkäpä kuumaa hiekkaa. Ensimmäiset merkit asutuksesta Tel Akkolla ovat vuodelta 2 500 eaa. ja myöhemmin kaupunki mainitaan moneen otteeseen egyptiläisissä ja ugarilaisissa teksteissä. Plinius vanhemman mukaan lasi keksittiin Belusjoen suulla ja alue olikin tunnettu laadukkaasta lasihiekastaan. Akkosta muodostui Kanaaninmaan tärkein kaupunki ja Ramses II valtasi sen vuoden 1275 eaa. paikkeilla. Kaupunki vaihtoi hallitsijoita sittemmin useaan otteeseen. Sen valtasivat Daavidin johtamat israelilaiset ja vuonna 700 eaa. assyrialaiset. Assyrialaisten lähteiden mukaan kaupunki kuului tuolloin Sidonin kuninkaalle ja se hylättiin lähes tyystin kuningas Assurbanipalin valtakaudella. 500- ja 400-luvuilla kaupunki oli persian alaisuudessa ja Artakserkses II käytti sitä tukikohtanaan sotaretkellään Egyptiin vuonna 374 eaa. Aleksanteri Suuri valtasi kaupungin ilman vastarintaa vuonna 332 eaa. ja Ptolemaios II valtasi sen 200-luvulla. Ptolemaios siirsi alkuperäisen kaupungin sen historialliselta paikalta telliltä nykyiselle paikalleen. Seleukidit valtasivat kaupungin vuonna 198 eaa. ja antoivat sille nimen Antiokia. Jonatan Makkabi vangittiin ja teloitettiin Akkossa vuonna 142 eaa. Seuraavalla vuosisadalla kaupunkia vastaan hyökkäsi Armenian hallitsija Tigran II. Tällöin Akko oli ilmeisesti itsenäinen kaupunkivaltio ja sitä johti sen foinikialainen yläluokka. Julius Caesar liitti Akkon Rooman valtakuntaan vuonna 48 eaa. ja se sai nimen "Ptolemaïs" Kleopatralta. Vuonna 54 jaa. kaupungista tehtiin colonia ja sai jälleen uuden nimen "Germanica".
Aktia Pankki
Aktia on Suomen nykyisin toimivista talletuspankeista vanhin. Pankki perustettiin 1825 nimellä "Helsingfors Stads Sparbanks Inrättning", perustamisjärjestyksessä toisena säästöpankkina Suomessa. Säästöpankin perustamiseen ajoivat yhteiskunnalliset syyt. Työttömyys, köyhyys ja kerjäläisyys olivat tuolloin kärjistyneet Helsingissä ja köyhäinavun oli havaittu passivoivan köyhiä. Pankin tarkoituksena oli tarjota turvalliset talletukset ja korkoa rahoille siten, että säästäminen kannustaisi ""ahkeruuteen huolenpitoon ja työteliäisyyteen"" eikä suosisi ""laiskuutta, huonomuistisuutta ja itse aiheutettua kurjuutta"". Säästöpankkia hoidettaisiin tavoittelematta omaa etua. Pankki avasi ovensa 8.4.1826. Ensimmäinen asiakas oli kalastajantytär Sophia Albertina Schelin, joka talletti säästötilille numero 1 kuusitoista sillinkiä. Pankki oli aluksi auki vain lauantai-iltaisin. 1800-luvun kuluessa pankin toiminta laajeni. Vuonna 1870 pelättiinkin, että kansalaisten lisääntynyt säästäväisyys voisi saattaa pankin perikadon partaalle. Pankki ei voinut taata, että talletettavista varoista saataisiin korkoa, ja niin koronmaksu lakkautettiin, jos talletus ylitti tietyn määrän. Vuoteen 1875 mennessä pankki oli saanut 16 745 talletusasiakasta.