Vesikauris
Vesikauriilla ei ole sarvia ja se on siten ainoa hirvieläinlaji, jonka uroksilla ei ole sarvia aseinaan. Niiden sijasta uroksen yläkulmahampaat ovat kehittyneet noin seitsemän senttimetrin pituisiksi torahampaiksi, joita se käyttää tappeluissa muita uroksia vastaan. Hirvieläimistä vesikauriin lisäksi vain muntjakeilla ja tupsuhirvellä on vastaavanlaiset torahampaat. Vesikauriin turkki on väriltään kesällä punaruskea ja talvella himmeän ruskea. Vasoilla on kyljissään vaaleita täpliä. Vahvat takaraajat ovat eturaajoja pidemmät. Korvat ovat lyhyet ja pyöreähköt.
Sipulikirva
Sipulikirvan tekee erikoiseksi se, että se oli täysin tuntematon ennen vuotta 1940 ja laji lienee syntynyt alkunsa toistaiseksi tuntemattomien kirvalajien risteymänä. Se on eräs moniruokaisimmista kirvalajeista, mutta varsinaista isäntävaihtoa ei tapahdu. Siivekkäät kirvasukupolvet kuitenkin lentävät etsimään uusia elinympäristöjä. Lisääntyminen on täysin neitseellistä eikä koiraita tai munivia naaraita esiinny lainkaan. Sipulikirva on kylmänarka ja viileämmän ilmanalan alueilla kirvat selviytyvät talvesta ainoastaan sisätiloissa.