Itävallan historia 1918–1945
Itävallan valtiota, jota joskus kutsutaan ensimmäiseksi tasavallaksi, luotaessa ympärysvaltojen ongelmana oli luoda kansallisvaltioita monikulttuurisesta valtakunnasta, jossa kansallisuusryhmät eivät eläneet tarkkojen rajojen erottamina. Itävalta sai yhtenäiset saksankieliset tai valtaosaltaan saksalaiset Ylä-Itävallan, Ala-Itävallan, Steiermarkin, Kärntenin, Tirolin Brennerin solan pohjoispuolelta, Vorarlbergin ja siivun Länsi-Unkarista, josta tuli Burgenlandin maakunta. Keisarikunnassa näillä ei ollut ennen ollut mitään yhteistä identiteettiä tai nationalismia. Yhteinen kieli ja historialliset siteet Habsburgien valtakuntaan pitivät maan koossa ympärysvaltojen painostuksen lisäksi.
Osavaltio
Osavaltio on liittovaltion osa, jolla on valta päättää tiettyyn rajaan saakka omasta lainsäädännöstään ja hallinnostaan. Nykyään osavaltiot ovat käytössä Argentiinassa (maakunnat), Australiassa, Belgiassa (alueet), Bosnia ja Hertsegovinassa (entiteetit), Brasiliassa, Etelä-Sudanissa, Etiopiassa, Intiassa, Irakissa (maakunnat), Itävallassa, Kanadassa (provinssit), Komoreilla (saaret), Malesiassa, Meksikossa, Mikronesiassa, Nepalissa (vyöhykkeet), Nigeriassa, Pakistanissa (provinssit), Saint Kitts ja Nevisissä (saaret), Saksassa, Sudanissa, Sveitsissä (kantonit), Tansaniassa, Venezuelassa, Venäjällä (liittovaltiosubjektit), Yhdistyneissä Arabiemiraateissa (emiraatit) ja Yhdysvalloissa. Suluissa on mainittu kussakin maassa käytetty osavaltion tasoisen alueen nimitys.