Käärmekaulat
Eri alueiden käärmekaulat eroavat toisistaan värityksen ja levinneisyyden puolesta, mutta ovat muutoin keskenään hyvin samanlaisia. Lajien lukumäärä on kiistanalainen. Yhden käsityksen mukaan kaikki käärmekaulat kuuluvat samaan lajiin, toisen mukaan neljän eri maanosan linnut muodostavat kukin oman lajinsa. Jotkut tutkijat pitävät Amerikoiden lintuja omana lajinaan, mutta muiden mantereiden käärmekauloja keskenään saman lajin edustajina. Tavallisesti lajeja katsotaan olevan neljä. BirdLife Suomen hyväksymän luokituksen mukaan käärmekauloihin kuuluvat käärmekaula ("A. melanogaster") ja amerikankäärmekaula ("A. anhinga"), australiankäärmekaula ("A. novaehollandiae") ja afrikankäärmekaula ("A. rufa"). Lisäksi käärmekaulalla ja amerikankäärmekaulalla on kummallakin kaksi yleisesti tunnustettua alalajia: käärmekaulalla nimialalaji "A. melanogaster melanogaster" ja "A. melanogaster vulsini" sekä amerikankäärmekaulalla nimialalaji "A. anhinga anhinga" ja "A. anhinga leucogaster".
Käärmekurkilinnut
Käärmekurkilinnut (Cariamiformes tai Cariamae) on lintujen lahko, jonka kaikki elävät lajit kuuluvat käärmekurkien (Cariamidae) heimoon. Siihen kuuluu esimerkiksi laji töyhtökäärmekurki ("Cariama cristata"). Vaikka käärmekurkilintuja on perinteisesti pidetty kurkilintujen alalahkona, sekä morfologiset että geneettiset tutkimukset osoittavat että ne muodostavat oman lahkonsa, joka yhdessä jalohaukkojen (Falconidae), papukaijalintujen (Psittaciformes) ja varpuslintujen (Passeriformes) kanssa muodostavat kladin Australaves.
Ensimmäinen tälle lahkolle kuulunut fossiili oli yksittäinen reisiluu Cape Lamb Memberin Lopez de Bertodanon muodostumasta, Vega Islandilta Etelämantereelta. Tämä myöhäiselle liitukaudelle, noin 66 miljoonaa vuotta sitten, ajoitettu yksilö on mahdoton erottaa nykyisistä käärmekurjista, ja kuului suurelle linnulle, jolla oli korkeutta metrin verran. Iästään ja alueellisesta levinneisyydestä päätellen se on saattanut olla sekä käärmekurkien, että hirmulintujen esi-isä.