Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Nuppomaiset
Eräässä jaottelussa ryhmä käsittäisi vain yhden heimon, "Byrrhidae" eli nupot. Muodoltaan kuoriaiset ovat pyöreitä, jopa lähes pallomaisia ja ovat noin 1,2–11 millimetrin pituisia. Niiden selkäpuolella on usein havaittavissa suomuja tai harottavia sukasia. Nupot pystyvät vetämään tuntosarvensa ja raajansa piiloon vatsapuolella oleviin uriin. Niinpä ne saattavat häirittyinä maata kuolleen näköisinä. Suomesta ryhmän kuoriaisia tunnetaan 16 eri lajia, joista suurikokoisin on isonuppo ("Byrrhus pilula"). Ravinnokseen nupot käyttävät sammalia, mikä ei muilla eläinlajeilla ole kovin yleistä.Muita: