Moniälykkyysteoria
Myöhemmin Gardner on lisännyt listaansa vielä kahdeksannen älykkyyden muodon, "luonnon ymmärtämisen kyvyn". Se ei kuulunut alkuperäiseen listaan, mutta hän on taipunut pitämään ympäristön tarkkailua ja ymmärtämistä evolutiivisesti tärkeänä: Eloon jäämiseksi on välttämätöntä erottaa hyödylliset ja vaaralliset eläin- sekä kasvilajit toisistaan. Luonnon suhteen älykäs nykyihminen osaa ja haluaa tarkkailla luontoa sekä muistaa esimerkiksi kasvien ja eläinten nimiä. Hänestä saattaa tulla luonnontutkija, eläinlääkäri, puutarhuri tai maanviljelijä. Lisäksi Gardnerin mukaan nykyihminen saattaa hyödyntää tämän älykkyyden piiriin kuuluvia lajintunnistamisen mekanismeja tunnistaessaan esimerkiksi automerkkejä tai taidetyylejä.
Alfred Binet
Binet syntyi Ranskan Nizzassa. Vanhempien avioeron jälkeen äiti ja poika muuttivat Pariisiin. Binet valmistui lakikoulusta vuonna 1878, mutta alkoi toimia psykologina ilman alan koulutusta. Hän työskenteli tutkijana Salpêtrièren sairaalassa Jean-Martin Charcot'n johdolla. Aluksi hän keskittyi hypnotismiin. Vuonna 1892 hän aloitti työn Sorbonnen yliopiston tutkimuslaboratoriossa, jonka johtaja hänestä tuli kaksi vuotta myöhemmin. Aluksi hän tutki lasten kehitystä työtoverinaan kasvatuspsykologi Theodore Simon. Binet kehitti vuonna 1903 Ranskan valtion toimeksiannosta älykkyystestin. Se koostui muutamasta kymmenestä tehtävästä, joita oli kokeiltu eri ikäisillä lapsilla, kehitysvammaisilla ja sotilailla. Seuraava vaihe oli Binetin–Simonin älykkyystesti (1905 ja 1908). Tutkijat alkoivat nimittää lasten eri kehitysvaiheita älykkyysiäksi, ja sitä tietä he päätyivät älykkyysosamäärän mittaamiseen.