Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Luettelo Keski-Maan aseista
Orkrist (sindaria, , ) oli Gondolinissa taottu miekka, jota örkit kutsuivat myös nimellä "Hutki". Kirjassa "Hobitti eli sinne ja takaisin", kun Gandalf löysi Glamdringin peikkojen luolasta, Thorin otti sieltä itselleen Orkristin. Thorin kantoi miekkaa matkalla Ereboriin siihen asti, kunnes kääpiöt jäivät Synkmetsässä haltiakuningas Thranduilin joukkojen vangiksi. Thranduil takavarikoi Orkristin, mutta palautti sen Thorinin haudan päälle Thorinin kaaduttua Viiden armeijan taistelussa. Yksinäiselle Vuorelle ei voinut hyökätä ilman, että sitä huomattaisiin haltiamiekka Orkristin hehkusta, sillä hiisien eli örkkien lähestyessä Orkrist alkoi loistaa sinistä valoa.