Vety
Vety on jaksollisen järjestelmän ensimmäinen alkuaine. Sen kemiallinen merkki on H (). Vety on epämetalli, mutta jaksollisessa järjestelmässä se on sijoitettu ensimmäiseen pääryhmään yhdessä alkalimetallien kanssa. Vedyn elektronit nimittäin jakautuvat energiatasoille samalla tavoin kuin alkalimetalleillakin yleensä: sillä on vain yksi elektroni, joka on siis sen valenssielektroni. Normaalissa ilmanpaineessa huoneenlämmössä vety on väritön, hajuton ja mauton, tulenarka, ilmaa huomattavasti kevyempi kaasu, joka esiintyy luonnossa kaksiatomisina molekyyleinä (H). Vedyn sulamispiste on −259 °C ja kiehumispiste on −253 °C (n. 14 ja 20 K). Vedyn moolimassa IUPACin standardin mukaisesti on [1,00784; 1,00811] g/mol .
Kaava
Kaava on matematiikassa ja muissa tieteissä käytetty tapa ilmaista tietoa symbolisesti. Kaavat voivat olla yhtälöitä jolloin ne ilmaisevat eri suureiden välisiä riippuvuuksia. Kaavoja käytetään myös kemiassa, joissa kemiallisilla kaavoilla ilmaistaan yksiselitteisesti aineen kemiallinen koostumus tai molekyylirakenne. Kemiassa käytetään myös reaktioyhtälöitä, jotka osoittavat, mitkä lähtoaineet kemiallisessa reaktiossa muuttuvat miksikin reaktiotuotteeksi. Maailman tunnetuimpia kaavoja ovat Einsteinin suhteellisuusteoreettinen yhtälö E=mc² ja veden kemiallinen kaava HO.