Unkarin historia
Työläisten liikehdinnän ja maailmansodan voittajavaltojen paineessa sosiaalidemokraatit päättivät liittoutua vastaperustetun kommunistipuolueen kanssa ja nostivat sen johtajan Béla Kunin suoraan vankilasta valtion johtoon. Yhdistyneet sosiaalidemokraatit ja kommunistit julistivat Unkarin neuvostotasavallaksi 21. maaliskuuta 1919. Tuore neuvostotasavalta joutui kuitenkin pian sotaan Romanian, Serbian, Tšekkoslovakian ja amiraali Horthyn johtamien porvarillisten voimien kanssa. Romanialaiset ja Horthyn joukot marssivat lopulta Budapestiin ja kukistivat neuvostotasavallan 6. elokuuta 1919. Valtionhoitajaksi noussut konservatiivis-aristokraattinen Miklós Horthy hallitsi Unkaria vuoteen 1944.
Vuoriston autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Vuoriston autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Vuoriston ASNT, myös Vuoriston neuvostotasavalta, ) oli lyhytikäinen Venäjän SFNT:aan kuulunut autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Pohjois-Kaukasiassa. Vuoriston neuvostotasavalta perustettiin 20. tammikuuta 1921. Se muodostettiin Pohjois-Kaukasuksen vuoristotasavallan alueesta, sen jälkeen kun Neuvosto-Venäjän joukot olivat valloittaneet alueen. Neuvostotasavaltaan liitettiin myös eräitä ympäröiviä alueita. Neuvostotasavallan pinta-ala oli 73 000 km² ja asukasluku noin 800 000. Vuoriston neuvostotasavalta käsitti kuusi kansallista piirikuntaa.