Kehrääjä
Kehrääjä on jokseenkin räkättirastaan kokoinen. Pitkä pyrstö ja pitkät, leveäpäiset siivet. Pää suuri. Höyhenet pehmeitä, harmaita ja ruosteenruskeita. Naamioväri erittäin hyvä, ei juurikaan liiku päiväsaikaan. Nokka on erittäin pieni mutta aukeaa suureksi. Koiraalla käsisiivellä ja pyrstön kulmissa selkeät valkoiset täplät. 
Kehrääjän soidinääni on omalaatuinen - pitkä monotoninen "rrr...", joka voi jatkua jopa tuntikausia. Normaalisti pitkiä sarjoja jotka koostuvat vain parista äänenkorkeudesta. Koiras läpsyttää siipiään kovaäänisesti soidintaessaan. Kutsuäänenä sammakkomainen "kruik"-kurahdus.
Pihtipyrstökehrääjä
Pihtipyrstökehrääjällä on 5 alalajia. Nimialalajia "H. c. climacocerca" tavataan Kolumbian, Perun ja Ecuadorin itäosista, Venezuelan eteläosaan ja Brasilian länsiosiin. Alalajeja "H. c. canescens", "H. c. intercedens" ja "H. c. pallidior" tavataan ainoastaan Brasiliasta. "H. c. schomburgki" -alalaji elää Guyanassa, Surinamessa ja Ranskan Guianassa. Linnun elinympäristöä ovat alankomaiden metsät erityisesti jokien varsilla. Laji on yöaktiivinen ja saalistaa ravinnokseen lentäviä hyönteisiä. Laji pesii maassa ja jokien törmillä. Naars munii 1 tai 2 oliivinvihreää tummapilkullista munaa.