Kaliiperi
Yleisimmin "kaliiperi"-sanaa käytetään kuvaamaan ampuma-aseen piipun tai putken kokoa, joka perustuu pituusmittoihin. Tällöin kaliiperi on ampuma-aseen piipun tai putken sisähalkaisijan suuruus ja se ilmaistaan millimetreinä tai tuuman sadas- tai tuhannesosan tarkkuudella. Kaliiperimerkinnät 7,62 (mm) ja .30 (tuumaa) vastaavat toisiaan. Aseissa, joissa on rihlat, mitataan erikseen iso- ja pikkukaliiperi. Isokaliiperi ilmoittaa halkaisijan rihlan pohjasta vastakkaisen puolen pohjaan, pikku- eli pieni kaliiperi taas rihlan harjasta vastakkaisen puolen harjaan.
Rihla
Rihlojen lukumäärä kiväärikaliiperin aseissa on yleensä neljästä kuuteen, ja ne on tehty koko piipun mitalle. Poikkeuksena haulikkoa varten tehty erillinen, rihlattu supistusholkki. Välimatkaa, jonka aikana yksi rihla tekee täyden kierteen piipussa kutsutaan rihlannousuksi. Rihlojen syvyys käsiaseessa on yleensä välillä 0,1–0,3 mm ja nousu noin yksi kierros 20–30 cm:n matkalla. Pitkä luoti tarvitsee yleensä vakautuakseen lyhyen rihlannousun. Liian tiheä rihlannousu saattaa aiheuttaa ylivakautumiseksi kutsutun ilmiön, jolloin luoti ei muuta aksiaalikulmaansa lentoradan kulman mukaan. Tällöin se joutuu lentoradallaan etenemissuutaansa nähden vinoon asentoon, mikä on tuhoisaa sekä tarkkuuden että tehon kannalta. Myös painetaso ja aseen kulumisalttius saattavat nousta, piippu kuparoitua normaalia nopeammin ja tarkkuus siten kärsiä.