James Macpherson
James Macpherson (27. lokakuuta 1736 Ruthven, Inverness-shire – 17. helmikuuta 1796 Belville, Inverness-shire) oli skotlantilainen runoilija ja kansanrunouden kerääjä. Hänet tunnetaan parhaiten eeppisestä runoelmastaan "Ossianin laulut", joka ilmestyi ensi kerran englanniksi vuonna 1765. Hän väitti sen olevan kokoelma Skotlannin ylämailta suullisena kansanperinteenä keräämäänsä ja gaelin kielestä kääntämäänsä ikivanhaa runoutta, joka oli peräisin 300-luvulla eläneeltä Ossian-nimiseltä runoilijalta, vaikka todellisuudessa Macpherson oli kirjoittanut runot pääosin itse aidoista kansanrunoista lainaamiensa ideoiden pohjalta. Huijaus paljastui lopullisesti vasta hänen kuolemansa jälkeen. Macphersonia on kuitenkin arvostettu runoilijana "Ossianin laulujen" ansiosta ja hänen työnsä nostatti Euroopassa yleisen kiinnostukseen vanhaan kansanrunouteen.
James Macpherson
Ensimmäisen kansanrunokokoelmansa saatua myönteisen vastaanoton Macpherson lähti uudelle ”keruumatkalle”, jonka tuloksena syntyivät vuonna 1762 julkaistu kuusiosainen eepos "Fingal" ja 1763 ilmestynyt kahdeksanosainen "Temora". Vuonna 1765 seurasi kokoomateos "The Poems of Ossian" ("Ossianin laulut"), joka käsitti kahden edellisen teoksen sisällön sekä eräitä muita runoja. Sen yhteydessä Macpherson julkaisi selostuksen väitetysti 200- ja 300-lukujen taitteessa eläneestä Ossian-nimisestä bardista, joka oli kirjoittanut muun muassa isänsä, soturi Fingalin uroteoista sekä yleensä Skotlannin kelttien urhoollisuudesta. Macpherson väitti kääntäneensä Ossianin runoja englanniksi hallussaan olleista alkuperäisteksteistä, vaikka todellisuudessa hän oli kirjoittanut ne pääosin itse. Macphersonin julkaisut saivat monilta innostuneen vastaanoton, sillä ajatus ylämailla löytäjäänsä odottavasta suuresta kansanrunoudesta voimisti huomattavasti skottien kansallistunnetta, joka oli vajonnut alamaihin maan jouduttua 1700-luvun alkupuolella alistetuksi Englannille. "Ossianin laulut" julistettiin Skotlannin kansalliseepokseksi. "Fingalin" esipuheessa Macpherson sanoi pitävänsä Skotlannin kelttiläistä kansanrunoutta jopa Homerosta parempana. Blair yhtyi tähän arvioon Ossianista kirjoittamassaan katsauksessa.