Myanmarin historia
Ne Winin luoma yhteiskuntajärjestelmä alkoi 1980-luvun lopulla osoittaa murenemisen merkkejä. Maa oli siirtomaa-aikana ollut brittiläisen imperiumin tärkein riisintuottaja, mutta nyt maan talous oli kurjassa kunnossa ja se luokiteltiin maailman köyhimpien maiden joukkoon. Maahan oli syntynyt suppea sotilaseliitti, mutta tavallinen kansa oli riippuvainen pimeiden markkinoiden kulutustavaratarjonnasta. Talouden elvyttämiseksi hallitus otti käyttöön toimenpiteitä, jotka aiheuttivat levottomuutta kansalaisten keskuudessa. Vuonna 1987 maan valuutta devalvoitiin ja suurimmat setelit julistettiin mielivaltaisesti kelpaamattomiksi, mikä tuhosi useiden burmalaisten monen vuoden säästöt. Tästä johtuen maassa alkoivat laajat levottomuudet syksyllä 1987.
Daraan kansannousu ja taistelut
Salainen poliisi pidätti iskulauseita maalanneita poikia. Kun turvallisuuspalvelu ei suostunut alussa palauttamaan näitä vapaaksi, lasten sukulaiset raivostuivat. He vetivät muutaman tuhannen verran protestoijia mukaan.
Hallitus vastasi protesteihin kyynelkaasulla, kumiluodein ja ampumalla kovilla.
Sitten raivostuneet protestoijat hyökkäsivät Daraan hallintorakennuksiin ja oligarkin omistamaan Syriatelin rakennukseen polttaen nämä. Hallitus vastasi tähän "rautanyrkillä": se saartoi Daraan raskain asein. Näiden avulla hallitus kykeni murskaamaan Daraan protestin. Mutta protestit olivat nopeasti levinneet koko Syyriaan. Näin sai alkunsa koston kierre, joka vei maan sisällissotaan.