Unkarin historia
Työläisten liikehdinnän ja maailmansodan voittajavaltojen paineessa sosiaalidemokraatit päättivät liittoutua vastaperustetun kommunistipuolueen kanssa ja nostivat sen johtajan Béla Kunin suoraan vankilasta valtion johtoon. Yhdistyneet sosiaalidemokraatit ja kommunistit julistivat Unkarin neuvostotasavallaksi 21. maaliskuuta 1919. Tuore neuvostotasavalta joutui kuitenkin pian sotaan Romanian, Serbian, Tšekkoslovakian ja amiraali Horthyn johtamien porvarillisten voimien kanssa. Romanialaiset ja Horthyn joukot marssivat lopulta Budapestiin ja kukistivat neuvostotasavallan 6. elokuuta 1919. Valtionhoitajaksi noussut konservatiivis-aristokraattinen Miklós Horthy hallitsi Unkaria vuoteen 1944.
Unkarilainen kulttuuri
Unkarin elokuva kansallistettiin täysin 1948, kun kommunistit olivat päässeet valtaan. Edeltäneenä vuonna valmistui kuitenkin kaksi merkittävää elokuvaa, Géza von Radványin "Jossakin Euroopassa" ja Szőtsin "Ének a búzamezőkről", jotka olivat vaikuttamassa maan elokuvan siirtymistä viihde-elokuvasta niin sanottuihin "auteur"-elokuviin. Tämän jälkeen kommunistien kontrolli vähensi elokuvatuotantoa, ja suurin osa elokuvista edustivat sosialistista realismia. Elokuvien kommunistikontrolli alkoi hiipua 1955, ja elokuvan uuteen tulemiseen vaikutti erityisesti Zoltán Fábrin "Pieni karuselli".