Unkarin neuvostotasavalta
Unkarin neuvostotasavalta oli ensimmäisen maailmansodan loppumista seuranneen sekasorron aikana Unkarissa valtaan noussut kommunistihallinto 21. maaliskuuta – 1. elokuuta 1919. Béla Kunin johtama Unkarin kommunistinen puolue oli noussut valtaan Mihály Károlyin tasavallan romahdettua. Myös neuvostotasavalta ajatui pian vaikeuksiin taloudellisten ja ulkoisten uhkien takia. Sen kannatusta söivät uudistusten epäonnistuminen ja neuvostotasavallan vastustajiin kohdistettu terrori. Neuvostohallitus joutui lopulta eroamaan 1. elokuuta 1919 romanialaisten joukkojen edetessä kohti pääkaupunki Budapest. Neuvostovallan jälkeen valtaan nousi lopulta valtionhoitajaksi nimitetty Miklós Horthy.
Romania toisessa maailmansodassa
Huolimatta myöhäisestä loikkauksestaan voittajien leiriin Suur-Romania lakkautettiin ja se menetti alueita Bulgarialle ja Neuvostoliitolle, mutta sai pohjois-Transylvanian Unkarilta. Romania menetti arviolta 370 000 henkeä sodan aikana. Neuvostoliiton miehityksen seurauksena kommunistien suosio nousi maassa. Vuonna 1947 Mikael I menetti valtansa ja Romaniasta tehtiin kansantasavalta, jota hallitsi yksipuoluejärjestelmä vuoteen 1989 saakka.