Sveitsin vanha valaliitto
Sveitsin vanha valaliitto () oli nykyisen Sveitsin valtion edeltäjä. Se oli kantoneiksi kutsuttujen varsin itsenäisten pikkuvaltioiden liitto, joka kesti lähes viidensadan vuoden ajan 1200-luvun loppupuolelta aina vuoteen 1798 asti.
Valaliiton ytimenä oli Alppien laaksojen yhdyskuntien sopimus, joka mahdollisti vapaakaupan niiden välillä ja suojasi elintärkeitä kulku- ja kauppareittejä. Ensimmäinen liittoa kuvaava asiakirja on vuodelle 1291 päivätty liittosopimus, jonka allekirjoittivat Uri, Schwyz ja Unterwalden.
Sveitsin ilmavoimat
Eduard Spelterini aloitti Sveitsissä kuumailmapallolennot ja ensimmäinen ilmavoimiin liittyvä tapahtuma olikin kuumailmapallokuljetusyksikkö. Ensimmäisen maailmansodan alettua 1914 toiminta oli edelleen hyvin vaatimatonta. Sodan puhjettua mielipide muuttui nopeasti ja ratsuväenupseeri Theodor Real sai käskyn perustaa ilmayhtymän. Hän pakko-otti kolme Bernin lentokentällä toiminutta siviililentokonetta, joilla aloitettiin yhdeksän lentäjän koulutus tilapäistukikohdassa lähellä Wankdorf Stadiumia. Koulutus siirrettiin myöhemmin vakinaiseen lentotukikohtaan Dübendorfiin. Sveitsi oli sodan ajan puolueeton ja siten ilmavoimat keskittyivät koulutukseen ja harjoituksiin sekä tiedusteluun ja partiointiin. Poliittisen tilanteen heikkeneminen 1930-luvulla aiheutti kalliin ilma-aseen hankkimisen. Sveitsi tilasi Saksasta Messerschmitt Bf 109 -koneita, Italiasta Macchi MC.202 -lentokoneita ja Ranskasta Morane-Saulnier D03800 -hävittäjiä. Morane-Saulnierin koneet valmistettiin lisenssillä Sveitsissä. Ilmavoimista tehtiin oma aselajinsa lokakuussa 1936.