Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Wardin kuvaama Halonen istuu Kultarannan puutarhassa punertavan auringon paistaessa hänen kasvoilleen. Hänen edessään kahvipöydällä on kaksi termoskannua ja leivos. Maalauksen ylälaidassa näkyy työtään tekevä puutarhuri, jonka takana on hahmotelma Kultarannan puutarhassa olevasta Felix Nylundin veistoksesta "Herääminen" vesialtaineen. Toisessa ylälaidassa on portaiden päässä lepäävä sydän. Lisäksi maalauksen yläosassa on havaittavissa presidentti Halosen kissat Miska ja Rontti lähes läpinäkyvinä hahmoina.
Antti Favén
Suomen itsenäistymisen ja sisällissodan jälkeen Favénille avautui tie Suomen kansallisena muotokuvamaalarina, mikä loi paineen palata kansalliseen tyyliin. Ajan ihanteiden mukaisesti Favén omaksui myös maisemamaalauksissaan konservatiivisen kansallisromanttisen ja ”agraarisen” tyylin. Kansallisen ja kansainvälisen ristiriita kuitenkin säilyi hänen tuotannossaan. Hän maalasi myös arvostusta herättäneitä kansankuvauksia, joiden malleina hän käytti paljon kotiseutunsa Kylmäkosken kansanmiehiä ja -naisia. Favénin töitä oli hänen elinaikanaan esillä ulkomaisissa näyttelyissä Ruotsissa, Tanskassa, Italiassa, Unkarissa ja Itävallassa.
Favénin kansallismuotokuvamaalarin ura käynnistyi vuonna 1918 aloitetusta sarjasta valkoisen armeijan sotilaiden muotokuvia, jossa olivat edustettuna niin rivimiehet kuin ylin sodanjohto. Nimellä "Vapaussodan miehiä" tunnettu 18 taulun sarja on nykyään esillä Suomen sotamuseossa. Sittemmin Favén maalasi muotokuvat muun muassa viidestä entisestä tai tulevasta Suomen presidentistä (C. G. E. Mannerheim, K. J. Ståhlberg, P. E. Svinhufvud, Kyösti Kallio ja Risto Ryti), useista pääministereistä ja eduskunnan puhemiehistä (Lauri Ingman, J. H. Vennola, T. M. Kivimäki, Wäinö Wuolijoki, J. K. Paasikivi), muista taloudellisista ja poliittisista vaikuttajista (August Ramsay, A. O. Kairamo, Magnus Lavonius) sekä lukuisista vuorineuvoksista ja ministereistä. Erityisen merkittävänä on pidetty hänen maalaamaansa runoilija Eino Leinon muotokuvaa. Myös säveltäjä Jean Sibeliuksesta hän maalasi useita muotokuvia. Lisäksi hän maalasi vuonna 1930 suomalaisen Ehrensvärd-seuran tilauksesta Suomenlinnaan sijoitetun muotokuvan Ruotsin kuningas Kustaa V:stä ja myöhemmin tämän veljestä, prinssi Oskar Bernadottesta.