Neuvostoliitto
Neuvostoliiton talous oli suunnitelmatalous, jossa toteutettiin marxilais-leniniläistä sosialismia. Neuvostoliiton perustuslaissa talousjärjestelmän ja koko yhteiskunnan tavoitteeksi sanottiin kommunismi eli luokaton, sosiaalisesti tasa-arvoinen, tuotantovälineiden yhteisomistukselle perustuva yhteiskunta. Kommunismia ei katsottu saavutetun Neuvostoliitossa, vaan ideologisesti vallitsevaa tilannetta pidettiin eräänlaisena siirtymävaiheena uuteen yhteiskuntaan. Virallisesti Neuvostoliitto eli proletariaatin diktatuurin vaihetta siirtymisessä kommunismiin. Laajalle levinneen käsityksen mukaan kysymyksessä oli kuitenkin pikemmin puolue-eliitin diktatuuri, millä saattoi olla merkitystä koko järjestelmän romahdukseen.
Kansan kolme periaatetta
Sekä Tšiang Kai-šekin johtama Kuomintang, Mao Zedongin Kiinan kommunistinen puolue että Wang Jingwein johtama japanilaismielinen hallitus ottivat kansan kolme periaatetta perustakseen. Guomindang ja Kommunistinen puolue olivat pitkälti samaa mieltä nationalismista, mutta heidän näkemyksensä erosivat kysymyksissä demokratiasta ja kansan hyvinvoinnista, jotka Guomindang tulkitsi länsimaisena sosiaalidemokratiana ja KKP marxilaisuutena ja kommunismina. Japanilaismieliset hallitukset tulkitsivat nationalismin Japanin tukemiseksi aasialaisten etujen ajamiseksi.