Grönlanti
Grönlanti irtosi Euroopan mantereesta noin 54–55 miljoonaa vuotta sitten. Nykyisin Grönlanti on maailman suurin saari, josta valtaosa on maailman toiseksi suurimman jäätikön peitossa. Noin 85 prosenttia Grönlannin alueesta on jäätikön peitossa, jonka keskipaksuus on noin 1,5 kilometriä. Jäätikkö virtaa keskustan harjanteista ja jääkupoleista kiihtyvällä vauhdilla mereen. Toisaalta satelliittimittaukset osoittavat jäätikön paksuuden kasvavan keskimäärin 5,4±0,2 senttiä vuodessa. Nettovaikutus on kuitenkin negatiivinen: Jäätä sulaa enemmän kuin muodostuu, joten jäätikön massa pienenee. Nykyisin jäätikön pinta-ala on 1,8 miljoonaa neliökilometriä ja jäättömän alueen 350 000 neliökilometriä.
Grönlannin suuri kanjoni
Grönlannin suuri kanjoni on Grönlannin paksun jääpeitteen alla kulkeva lähes 800 km:n pituinen uoma. Sen arvellaan syntyneen noin neljä miljoonaa vuotta sitten. Kanjoni kulkee saaren keskivaiheilta pohjoiseen kohti Pohjoista jäämerta Petermannin jäätikön vuonoon. Kanjonissa arvellaan kulkevan jään sulamisvesiä jäätikön sisäosista rannikolle. Se on maapallon pisin kanjoni. Kanjoni löytyi vuonna 2013. Löytymisestä kertoivat tiedelehti Sciencessä 30. elokuuta 2013 Bristolin, Calgaryn ja Urbinon yliopistojen tutkijat.