Jämsä
Jämsän luonto on Järvi-Suomelle tyypillistä vesistöjen ja viljelysaukeiden täplittämää metsäistä mäkimaata. Metsät ovat havupuuvaltaisia, myös koivu on yleinen puulaji. Jalot lehtipuut ovat Jämsässä luontaisen levinneisyysalueensa pohjoisreunalla. Järvien ja jokien osuus Jämsän pinta-alasta on noin seitsemäsosa. Päijänteen lisäksi Jämsän alueella sijaitsee osa Längelmävedestä. Paikkakunnan muita järviä ovat muun muuassa Eväjärvi, Iso Rautavesi, Kankarisvesi, Koljonselkä, Kuorevesi, Nytkymenjärvi ja Salosvesi.
Jäsys
Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,7 kilometriä pitkä ja 3,6 kilometriä leveä. Se on rakenteeltaan kolmiosainen järviallas. Pääosan siitä kuuluu avoimelle järvenselälle, joka on 5,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järven lounaispäässä Suurisaaren taakse pohjoiseen työntyvät lahdet Orilampi ja Alapihanlahti. Järven pohjoispäässä vastarannoilta kurkottavat vastakkain harjumaiset niemet Puuskanniemi ja Vinoniemi. Niiden takaa alkaa Puuskansalmi, jonka pohjoispuolella sijaitsee Retujärvi niminen järvenosa. Retujärvi on Syväsalmen kautta yhteydessä Pielisjokeen, joka on yhtymäkohdan alapuolelta padottu Kaltimon voimalaitoksen padolla.