Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Georgian demokraattinen tasavalta
Huhtikuussa 1920 11. puna-armeija perusti Azerbaidžaniin neuvostohallituksen, ja georgialainen bolševikki Grigori Ordžonikidze pyysi Moskovasta lupaa edetä Georgiaan. Vaikka Lenin ja "Sovarkom" eivät antaneet virallista suostumusta, paikalliset kommunistit yrittivät ottaa haltuunsa sotilaskoulun Tbilisissä pohjustaakseen vallankaappausta 3. toukokuuta 1920, mutta koulun komentaja kenraali Giorgi Kvinitadze ja hänen kadettinsa onnistuivat estämään yrityksen. Georgian hallitus aloitti liikekannallepanon ja nimitti Kvintadzen joukkojen komentajaksi. Samaan aikaan vastineena Georgian väitetylle tuelle Gəncən nationalistiselle kapinalle Azerbaidžanissa neuvostojoukot yrittivät tunkeutua Georgian alueelle. Kvintadzen joukot kuitenkin karkottivat nämä lyhyissä rajakahakoissa. Muutaman päivän kuluttua rauhanneuvottelut aloitettiin uudelleen Moskovassa. Kiistanalaisen 7. toukokuuta solmitun Moskovan rauhansopimuksen mukaan Georgian itsenäisyys tunnustettiin vastineena bolševikkijärjestöjen toiminnan laillistamisesta ja sitoumuksesta pitää ulkomaiden joukot poissa Georgian maaperältä.