Kampakeraaminen kulttuuri
Kampakeraaminen kulttuuri on Koillis-Euroopan havumetsävyöhykkeellä noin 5000–2000 eaa. vallinnut kivikautinen kulttuuripiiri. Se ulottui laajimillaan Pohjanlahdelta ja Itämereltä Uralille ja Veikselin suulta Jäämerelle. Kampakeraaminen kulttuurin astiat ovat koko kulttuurin ilmenemisalueella yhdenmuotoisia, mutta niiden koristeluissa on eroja. Kampakeraamisen kulttuurin ilmenemisalue on jotakuinkin sama kuin myöhempien suomalais-ugrilaisia kieliä puhuneiden kansojen, joten on mahdollista että kampakeraaminen kulttuuri on kuulunut tähän kielikuntaan.
Volosovon keramiikka
Savimassa, josta astiat valmistettiin, oli paikallista tummaa savea. Siihen sekoitettiin linnunjätöksiä ja sulkia, simpukan ja kotiloiden kuorimurskaa sekä kasvinosia. Astian pohja leivottiin käsissä sormilla pieneksi kupiksi, jonka pohjalta alettiin rakentaa astian seinämiä. Savesta leivottiin muutaman senttimetrin levyisiä paksuja nauhoja, jotka kiinnitettiin valmistettuun pohjakappaleeseen yksi kerros kerrallaan. Näin edeteten kasvatettiin samalla syntyneen suuaukon sädettä niin, että syntynyt ruukku muistutti katkaistua kananmunaa. Astian muoto oli kulttuurin alkupuoliskolla tyypillisen kampakeraamisen tradition kaltainen. Myös Suomessa on valmistettu samanlaisia astioita vuosituhansia. Loppupuoliskolla vaikutteet eteläisten vasarakirveskulttuurien kanssa lisäsivät tasapohjaisten astioiden määrää.