Taivaallisen rauhan aukio
Taivaallisen rauhan portti rakennettiin Ming-dynastian aikana 1417. Kiinan keisariaikana (1911 saakka) varsinaista aukiota ei ollut, vaan paikka oli täynnä ministeriöiden toimistoja. Nämä vaurioituivat pahasti boksarikapinan yhteydessä, niiden lopullinen hävittäminen loi aukion.
Haghpat
Harhpatinin luostari perustettiin kuningas Abas I:n aikana. Pieni Pyhän Ristin (Sourb Nshan) kirkko, jonka rakentamien aloitettiin 966-967 on kokonaisuuden vanhin rakennus. Luostarin pääkirkon kustantamiseen on osallistuivat prinssi Khutulukhaga, prinssit Smbat ja Kurike sekä kuningatar Khosrvanuch, kuningas Ashot III Armollisen (Աշոտ Գ. Ողորմած) puoliso. Luostari rakennettiin tietoisesti mäenrinteen puolivälin tasangolle. Suurin kirkko on Pyhän Ristin katedraali (Sourb Nshan) , jonka rakentaminen aloitettiin noin vuonna 976, ja joka valmistui 991 kuningas Smbatin aikana. 1100-luvulla kirkkoon rakennettiin mahtava kellotorni, luostari sai kirjaston ja ruokalan. Erillisen Sourp Astvatzatzinin (Jumalanäidin) kappelin akustiikka todetaan upeaksi.