Kivikausi Turussa
Jäkärlän kaivaukset osoittivat selkeästi, että alueen asuinpaikka on kuulunut kampakeraamisen kulttuurin piiriin, jonka aluetta on ollut nykyisen Suomen lisäksi Puolan, Baltian ja Pohjoisen-Venäjän alueet. Kampakeraamisen kulttuurin väestö on elänyt metsästyksestä, kalastuksesta sekä hylkeenpyynnistä ja luonnontuotteiden keräämisestä. Maanviljelyä ja karjanhoitoa Kampakeraaminen kulttuuri ei tutkimusten mukaan ole harjoittanut. Nimensä kulttuuri on saanut keramiikastaan, jonka pääasiallinen koristelu on ollut kamman painantaa muistuttava kuvio. Useilla kampakeraamisen kulttuurin asuinalueella on ollut omat ominaispiirteensä ja näin myös Jäkärlän kohdalla; Jäkärlän keramiikka eroaa muista kampakeraamisen kulttuurin saviastioista selvästi siinä, ettei Jäkärlän keramiikan koristeluun sisälly kuoppia koristeluun lainkaan, vaan ainoastaan runsaasti kampaleimaa, kouruviivaa ja soikeita painanteita. Jäkärlästä löydettyyn kiviaineistoon on lisäksi sisältynyt runsaasti muun muassa kirveitä, talttoja, iskukiviä, hioimia, reikäkiviä, poria ja kaapimia. Jäkärlän alueen lisäksi Jäkärlän keramiikkaa on löydetty muualtakin Turun seudulta, muun muassa Maariasta Vähäjoen länsipuolelta ja Liedosta Vintalan ja Nautelankosken alueelta.
Ljalovon kulttuuri
Ljalovon kulttuuri (, , ) on Keski-Venäjällä Volgan ja Okan jokien välisellä alueella ollut kivikautisen keramiikkaa valmistanut kivikautinen kulttuuri. Sen ryhmät olivat subneoliittisia metsästäjä-keräilijöitä, jotka jatkoivat seudulla Ylä-Volgan kulttuurin perinteitä. Kulttuurin jäänteet tunnistetaan omasta Ljalovon keramiikastaan, joka kuuluu kampakeramiikan keskiseen ryhmään. Sen valmistaminen alkoi noin 5000−4700 eaa., kun Ylä-Volgan keramiikkaa valmistaneet ryhmät muuttivat tyylinsä niin sanotuksi arkaaiseksi Ljalovon keramiikaksi. Ljanovon keramiikkaa pidetään Ylä-Volgan keramiikan seuraajana, sillä se levisi nopeasti samalle ydinalueelle. Ljalovon keramiikan valmistus loppui noin 3600 eaa. mennessä, kun Volosovon kulttuuri valtasi siltä alaa. Osa tutkijoista arvelee, että juuri Ljalovon kulttuurissa puhuttiin protouraalista kieltä ja että juuri sen asukkaat olisivat levittäneet sitä Koillis-Eurooppaan.