Suomen sisällissota
Punaisten puolella nostettiin punainen lyhty Helsingin työväentalon torniin vallankumouksen alkamisen merkiksi 26. tammikuuta 1918 illalla klo 23. Siltasaarelle keskitetyt punakaartilaiset marssivat Pitkänsillan kautta keskustaan ja miehittivät puhelinkeskuksen, rautatieaseman ja lennättimen. Punakaarti otti Helsingin haltuunsa aamulla 28. tammikuuta. Kaikkiaan kuusi senaatin jäsentä siirtyi pääkaupungista Vaasaan, missä he jatkoivat hallituksen työskentelyä Vaasan senaattina. Senaatin puheenjohtaja (nyk. pääministeri) Pehr Evind Svinhufvud yritti matkustaa Helsingistä Vaasaan Venäjän laivaston lentokoneella, mutta suomalainen lentäjä ei saanut konetta toimimaan. Svinhufvud pääsi lopulta jäänmurtaja Tarmolla Tallinnaan ja sieltä Saksan ja Ruotsin kautta Pohjois-Suomeen. Osa senaattoreista ja porvarillisista poliitikoista, muun muassa K. J. Ståhlberg, Lauri Ingman ja Kyösti Kallio jäivät piileskelemään punaiseen Helsinkiin ”maan alle” aina saksalaisten saapumiseen saakka.
Veikko Ihalainen
Ennen varsinaisen sisällissodan syttymistä Ihalainen toimi kouluttajana Polvijärven suojeluskunnassa lokakuussa 1917. Sisällissodan syttyessä hän liittyi Joensuuhun kokoontuneisiin suojeluskuntajoukkoihin ja hänet komennettiin helmikuun alussa vuonna 1918 Polvijärven harjoitusleirin koulutuspäälliköksi. 3. maaliskuuta 1918 Ihalainen komennettiin Ahvolan rintamalle kouluttamansa joukon kanssa. Siellä hän toimi aluksi komppanianpäällikkönä, kunnes hänet määrättiin 15. maaliskuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Karjalan armeijakunnan 2. rykmentin 10. pataljoonan 2. komppaniaan. Ihalainen otti osaa sisällissodan taisteluihin Ahvolassa ja Naulasaaressa.