Musiikin vaikutukset
Neuropsykologi Howard Gardner loi vuonna 1983 moniälykkyysteorian, jonka mukaan älykkyyteen kuuluu seitsemän erilaista ja itsenäistä kykyä. Musiikillinen älykkyys on yksi älykkyysteorian osa. Musiikillisesti älykäs ihminen muistaa helposti melodioita ja kappaleita. Hän kuulee musiikin sisältämät erilaiset vivahteet ja pystyy erottamaan esimerkiksi moniäänisen teoksen yksittäiset stemmat. Musiikillisesti älykäs ihminen kykenee myös ilmaisemaan itseään musiikin kautta ja nauttii musiikista muita enemmän.
Palautumaton monimutkaisuus
William Dembski on puolustanut palautumatonta monimutkaisuutta kirjassaan "The Design Revolution" väittämällä että palautumaton monimutkaisuus ja TMI eivät ole tietämättömyyteen vetoamista, koska ei tiedetä miten palautumattomasti monimutkainen rakenne voisi kehittyä evoluution kautta, mutta sen sijaan tiedetään älykkäiden tahojen tuottavan niitä. Esimerkiksi ihmiset ovat älynsä avulla kyvykkäitä tuottamaan esimerkiksi kelloja. Tällainen on kuitenkin pelkkä Aukkojen jumala -argumentti, koska kaikki havaitut älykkäät tahot ovat eläviä, jolloin ne eivät perustellusti ole palautumattomasti monimutkaisten rakenteiden ohjelmoimisen takana. "Älykkään suunnittelun" kannattajat sanovat tähän, että he tunnistavat älykkyyttä ja kun älykkyyden merkki näkyy, on takana äly, riippumatta siitä onko älyn lähde biologinen vai ei. Palautumattoman monimutkaisuuden väitteen vastustajista se, että "älykkyyden tunnistaminen" keskeinen piirre on, että "tunnetut luonnolliset selitykset" ovat puutteellisia, tarkoittaa että "älykkyyden tunnistaminen" myös vetoaa tietämättömyyteen, eikä tietämättömyyteen vetoamista voi peittää vetoamalla tietämättömyyteen.