Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Kyrmysimppu
Kyrmysimppu on pienehkö kala ja saavuttaa suurimmillaan noin 9 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan se on korkea- ja litteäruumiinen ja sen kuono on pitkä. Kyrmysimpulla on kaksi toisistaan erillään olevaa selkäevää, kookkaat rintaevät ja pyöreähkö selkäevä. Rintaevän alimmat ruodot ovat muita ruotoja pidemmät ja paksummat. Kyrmysimpulla ei ole uimarakkoa. Kyrmysimput kykenevät vedestä nostettuna muodostamaan murahtelevia ääniä.Kalan suomut ovat piikikkäät. Pohjaväriltään kyrmysimppu on vaaleanruskea ja ruumiissa on epäsäännöllisiä tummemman ruskeita raitoja. Evät ovat oranssinpunaiset.