Palvelunestohyökkäys
Palvelunestohyökkäykset ovat useissa maissa kriminalisoituja. Suomessa niistä voidaan tuomita rikoslain 38 luvun 5 pykälän mukaisesti tietoliikenteen häirintänä sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Myös palvelunestohyökkäyksen yritys on rikos. Britannian lain mukaan hyökkäyksestä voi saada jopa kymmenen vuoden vankeusrangaistuksen.
Majesteettirikos
Ruotsin vuoden 1734 lain rikoskaari sääti majesteettirikokseksi hallitsijan tai hänen perheensä jäsenen fyysisen koskemattomuuden, henkilökohtaisen vapauden tai kunnian loukkaamisen. Kunnian loukkaaminen toteutui esimerkiksi solvaamalla julkisesti hallitsijaa tai hänen perheensä jäsentä. Samat määräykset sisältyivät vielä Suomen rikoslain alkuperäiseen 13. lukuun (39/1889). Vakavin majesteettirikos oli keisarin tai hänen perheensä jäsenen murhaaminen, josta oli säädetty seuraukseksi kuolemanrangaistus. Myös keisarin tai hänen perheensä jäsenen kunnian loukkaamiseen syyllistynyt oli tuomittava vankeus- tai kuritushuonerangaistukseen. Virallinen syyttäjä sai nostaa syytteen majesteettirikoksesta vain keisarin määräyksestä. Keisarin kukistuttua Venäjällä ja Suomen itsenäistyttyä majesteettirikoksia koskevien säännösten katsottiin rauenneen itsestään, vaikka niitä ei virallisesti kumottukaan ennen kuin vuonna 1974, jolloin niiden paikalle rikoslain 13. lukuun sijoitettiin uudet rikoksia ihmisyyttä vastaan koskevat säännökset.