Suomen sisällissota
Suomen sisällissota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja sitä vastaan kapinoineen Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 15. toukokuuta 1918. Senaatin asevoimina olivat valkoiset joukot ja kansanvaltuuskunnan joukkoina Suomen Punainen Kaarti eli punaiset. Saksan keisarikunnan armeija tuki valkoisia valtaamalla Helsingin, Lahden ja muita eteläsuomalaisia kaupunkeja. Neuvosto-Venäjä tuki punaisia lahjoittamalla heille aseita.
Luettelo Espanjan hallitsijoista
Espanjan toinen tasavalta perustettiin 14. huhtikuuta 1931 kuningas Alfonso XIII:n lähdettyä maanpakoon kenraali Miguel Primo de Riveran diktatuurin (1923–1930) päättymisestä alkaneiden vuoden kestäneiden levottomuuksien jälkeen. Espanjan sisällissota syttyi 17. heinäkuuta 1936 kernaali Francisco Francon johtamien kansallisten joukkojen noustua kapinaan vasemmistohallitusta vastaan oikeiston tukemana. Sisällissodan aikana alueella sijaitsi kaksi poliittista entiteettiä, kunnes viimeisten tasavaltalaisten antauduttua Franco antoi voitonjulistuksensa 1. huhtikuuta 1936.
Kapinaan nousseet kansalliset ("nacionales") perustivat hallinnoimilleen alueille ylintä valtaa käyttäneen poliittisen hallintoelimen 24. heinäkuuta 1936. Kun Afrikan joukkoja komentanut Franco saapui Espanjan mantereelle, hänestä tehtiin 29. heinäkuuta ja 1. lokakuuta 1936 valtionpäämies ("Jefe del Estado") ja korkein sotilaskomentaja "Generalísimo". Samalla kansallinen puolustusneuvosto lopetti toimintansa. Koska kansalliset koostuivat useista eri poliittisia tavoitteita ajaneista ryhmistä, nimitettiin poliittista entiteettiä yksinkertaisesti vain espanjalaiseksi valtioksi ("Estado Español").