Galitsia
Itsenäinen Länsi-Ukrainan kansantasavalta julistettiin perustetuksi 1. marraskuuta 1918 Lvivissä. Se käsitti Galitsian lisäksi myös Transkarpatian ja Bukovinan. Se joutui välittömästi sotaan ententen kannattamia puolalaisia vastaan Galitsiasta sekä Romaniaa vastaan Bukovinasta. Asemiensa vahvistamiseksi Länsi-Ukrainan kansantasavalta solmi 1919 liiton Ukrainan kansantasavallan kanssa, joka kuitenkin pyrki rauhaan Puolan kanssa luovuttamalla Galitsian ja muun Länsi-Ukrainan Puolalle käydäkseen paremmin länsiliittoutuneiden tuella sotaa Neuvosto-Venäjää ja Etelä-Venäjän valkoista armeijaa vastaan. Neuvosto-Venäjän ja Puolan vuonna 1921 solmiman Riian rauhansopimuksen mukaisesti koko Galitsia tuli kuulumaan Puolaan.
Gallia Cisalpina
Gallia Cisalpina () oli maantieteellinen alue ja myöhemmin Rooman provinssi. Se vastasi osapuilleen nykypäivän Pohjois-Italiaa, eli se oli Gallian Alppien Rooman puoleinen osa. Alue jaettiin edelleen kolmeen osaan; Alpes Maritimae, Alpes Cottiae ja Alpes Graie et Peninae. Alue sijaitsi Alppien ja Rubicon-joen välissä. Alueesta käytettiin myös nimiä Gallia Citerior (tännempänä oleva Gallia) ja Gallia Togata (toogaan pukeutuva Gallia). Alueesta tuli Rooman provinssi vuonna 81 eaa. Vuonna 59 eaa. provinssin maaherraksi nimitettiin Julius Caesar, joka sen jälkeen valloitti myös Alppien toisella puolella sijainneen Gallia Transalpinan eli suunnilleen nykyisen Ranskan.