Teoderik I (Austrasia)
Klodvigin kuoltua vuonna 511 valtakunta jaettiin neljään osaan hänen poikiensa kesken. Teoderik sai Metzin eli Kölnin vanhan kuningaskunnan, johon kuului Reims, ripuaaristen frankkien alue sekä Moselin laakso, Champagne ja Auvergne. Teoderik hallitsi myös Reinin itärantaa ja alemanneja. Vuonna 524 hän teki veljensä Klodomirin kanssa sotaretken burgundeja vastaan. Klodomir kuoli retken aikana. Vuonna 531 Teoderik liitti myös Thüringenin valtakuntaansa.
Ludvig XIII
Ludvig XIII:sta tuli isänsä Henrik IV:n kuoltua vuonna 1610 Ranskan kuningas. Henrik IV oli lopettanut uskonsodat ja saanut rauhan aikaiseksi Ranskassa, joten hänen kuolemansa oli kova kolaus Ranskan kuningashuoneelle. Alkoivat taas rauhattomuudet ja sisäiset epävakaudet. Aina vuoteen 1614 Ranskaa hallitsi sijaishallitsijana Ludvigin äiti Maria de’ Medici, joka oli itserakas hallitsija ja monien suosikkien, etenkin Concino Concinin vaikutusalaisena. Maria de’ Medici ei suostunut luovuttamaan valtiota Ludvigille, mutta vuonna 1617 nuori Ludvig otti vallan itselleen ja murhautti Concinin. Katolisen Ludvigin aikana jatkuivat sodat katolisten ja protestanttien (hugenotit) välillä. Vuonna 1624 kuninkaallisen neuvoston johtoon nousi kardinaali Richelieu, joka toimi vuoteen 1642 asti hänen pääministerinään. Richelieu oli nerokas poliitikko ja hän otti Ranskan hallinnan omiin käsiinsä.