Banaanikärpänen
Vaikka banaanikärpänen on tavallinen vieras suomalaisissakin kodeissa, se ei pysty talvehtimaan Suomessa vaan kanta on riippuvainen Baltian maista saapuvista ja kauppojen hedelmien mukana tulevista yksilöistä. Ravinnokseen mahlakärpäslajit imevät käymistilassa olevia nesteitä, esimerkiksi hedelmien mehua ja mahlaa. Toukat elävät esimerkiksi mahlassa tai maahan pudonneissa marjoissa ja hedelmissä syöden nesteitä sekä hiivoja ja muita mikro-organismeja.
Panamantauti
Australialaiset tutkijat ovat onnistuneet kehittämään Cavendish-lajikkeen joka näyttäisi saadun geenimuuntelun avulla immuuniksi panaman taudille. Villistä banaanilajikkeesta peräisin oleva rga2-geeni suojaa banaania sieneltä, sekä sitten toisessa menestyneessä linjassa on sukkulamadosta otettu cad9-geeni suojannut banaania sieneltä. Niitä ei kutenkaan ole vielä vuosiin tulossa markkinoille, sillä tutkijat jatkavat työtään viisivuotisella kokeella jossa on tarkoitus kasvattaa 9 000 kasvia.