Modernismi
Modernismia pidetään usein kattokäsitteenä kaikille 1900-luvun alun taidemaailman ilmiöille. Sanalla "esimodernismi" tarkoitetaan modernistisia pyrkimyksiä ennen 1900-lukua. Kuvataiteessa käsite "moderni taide" tarkoittaa joko nykyajan tai uutta taidetta tai ajanjaksoa noin 1850–1970. Kaunokirjallisuudessa modernismi rajataan tavallisesti kattamaan vain vuosisadan kolme ensimmäistä vuosikymmentä. Esimerkiksi englantilainen kirjallisuuskriitikko Frank Kermode rajaa sen kattamaan lähinnä vuodet 1907–1925. Modernismin vilkkaimman kehityksen kautena pidetään usein vuosisadan toista vuosikymmentä ennen ensimmäistä maailmansotaa. Virginia Woolf kirjoitti vuonna 1924:
Talous
Taloustieteen käsitteistön luominen alkoi valistuksen aikakaudella. Moderniin taloustieteen isänä pidetään filosofi Adam Smithiä (1723–1790). Hän ja muut valistusajattelijat, kuten Anders Chydenius, pohtivat kansantalouden sekä markkinoiden toimintaa. Talouspolitiikkaa oli ohjannut tähän asti pitkälti merkantilismi, joka perustui protektionismiin ja tähtäsi lähinnä verotulojen keräämiseen vientikaupasta. Adam Smith oli ensimmäisiä vapaakaupan puolestapuhujia. Teollisen vallankumouksen myötä alkoi työnteon erikoistuminen ja massatuotanto. Kaupankäynnin rajoitukset vähentyivät ja teollisuuden pääomien myötä kapitalismi sai alkunsa.