Vety
Vety on jaksollisen järjestelmän ensimmäinen alkuaine. Sen kemiallinen merkki on H (). Vety on epämetalli, mutta jaksollisessa järjestelmässä se on sijoitettu ensimmäiseen pääryhmään yhdessä alkalimetallien kanssa. Vedyn elektronit nimittäin jakautuvat energiatasoille samalla tavoin kuin alkalimetalleillakin yleensä: sillä on vain yksi elektroni, joka on siis sen valenssielektroni. Normaalissa ilmanpaineessa huoneenlämmössä vety on väritön, hajuton ja mauton, tulenarka, ilmaa huomattavasti kevyempi kaasu, joka esiintyy luonnossa kaksiatomisina molekyyleinä (H). Vedyn sulamispiste on −259 °C ja kiehumispiste on −253 °C (n. 14 ja 20 K). Vedyn moolimassa IUPACin standardin mukaisesti on [1,00784; 1,00811] g/mol .
Bifenyyli
Bifenyyli on kiinteä aromaattinen yhdiste, jota kutsutaan myös nimillä difenyyli, fenyylibentseeni tai dibentseeni. Se sisältää kaksi toisiinsa liittynyttä aromaattista rengasta. Bifenyylin kemiallinen bruttokaava on CH ja rakennekaava CHCH. Se esiintyy valkoisina tai kellertävinä kiteinä tai hiutaleina, joilla on tunnusomainen haju. Bifenyylin moolimassa on 154,2 g/mol eikä se liukene veteen. Sen sulamispiste on 70 °C, kiehumispiste 256 °C, tiheys 1,04 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 113 °C c.c., itsesyttymislämpötila 540 °C ja CAS-numero 92-52-4.