Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Sumgaitin levottomuudet 1988
Azerbaidžanissa oli monia vastamielenosoituksia, kun armenialaiset vaativat omissa protesteissaan Vuoristo-Karabahin eroa. Azerbaidžanin puoluejohtaja uhkasi, että 14. helmikuuta, että 100000 azeria on valmiina lähtemään Vuoristo-Karabahiin tappamaan armenialaisia. Muutamaa päivää myöhemmin azeripoliitikko Oglu Orujov uhkasi Sumgaitin armenialaisia mm. lastenmurhilla, talojen poltolla ja naisten raiskauksilla, ellei vuoristo-Karabahin itsenäisyyskampanjointi lopu. Stepanakertissa julistettiin armenialaisen Vuoristo-Karabahin itsenäisyys hanke joukkomielesnoituksessa mm. 13. ja 20. helmikuuta. Neuvostojohtaja Mihail Gorbatsov ei hyväksynyt Vuoristo-Karabahin eroa Azerbaidžanista. Pian Azerbaidžaniin levisi huhu, että armenialaiset olisivat tappaneet siellä yhden azerin. Tämä laukaisi 22. helmikuuta azeriväkijoukon hyökkäyksen kohti armenialaisten asuttamaa aluetta. Väkijoukko poltti matkalla armenialaisten koteja. Poliisi pysäytti 23. helmikuuta rynnistyksen Ashkeranin seudulla Vuoristo-Karabahissa. 50 armenialaista kyläläistä haavoittui, kaksi nuorta azeria kuoli, tuntematon määrä azereita ja poliiseja haavoittui. Toinen azereista kuoli azeripoliisin surmaamana. Azerbaidžanin radio mainitsi, että armenialaiset olivat murhanneet nuo kaksi azeria.