Hämeen linna
Hämeen linnan tarkka perustamisajankohta on epäselvä, ja kirjallisuudessa sen rakentamisen aloitusajankohta on vaihdellut vuosien 1229–1372 välillä. Varhaisimmassa tutkimuskirjallisuudessa linnan rakentaminen yhdistettiin Birger-jaarliin. Museoviraston mukaan päätös linnan rakentamisesta tapahtuikin Birgerin Hämeeseen tekemän ”ristiretken” jälkeen, ja rakennustyöt alkoivat viimeistään 1200-luvun lopulla. Linna mainitaan joka tapauksessa ensimmäisen kerran vuoden 1308 asiakirjoissa.
Fredrikshovin linna
Fredrikshovin ensimmäinen osa rakennettiin 1660-luvulla arkkitehti Jean de la Valléen suunnittelemana. Carl Hårleman suunnitteli vuonna 1731 rakennetun uuden päärakennuksen ja tarpeelliset muutostyöt, kun Fredrikshovista tehtiin kuningas Fredrik I:n rakastajattaren Hedvig Tauben kesälinna. Rakennusta laajennettiin uudelleen 1772–1774 Carl Fredrik Adelcrantzin johdolla, minkä jälkeen se toimi Kustaa III:n äidin, kuningatar Loviisa Ulriikan talviasuntona. 1800-luvulla Fredrikshov siirtyi hovilta armeijan käyttöön. Suurin osa linnan alueesta sai 1900-luvun alussa väistyä Östermalmin asuintalojen tieltä. Rakennuksista on säilynyt yksi Hårlemanin suunnittelema talo sekä yksi Adelcrantzin suunnittelema paviljonkisiipi. Adelcrantzin piirtämä päärakennus purettiin 1895. Rakennuksissa toimii nykyisin yksityiskoulu.