Kásoksen verilöyly
Kásoksen verilöyly tapahtui 27. toukokuuta ja 7. kesäkuuta 1824 välisenä aikana osmanien valtakuntaan kuuluneella pienellä Kásoksen saarella. Nykyisin Kásos on osa Kreikkaa. Verilöylyssä Egyptin ja osmanien yhdistyneet joukot polttivat Kásoksen ja surmasivat paikallisväestöä. Tätä verilöylyä muistetaan vuosittain 7. kesäkuuta järjestettävässä juhlassa Kásoksen pääkaupungissa Frýssä.
Spétses
Arkeologisten löydösten perusteella Spétses on ollut asuttu viimeistään varhaisella pronssikaudella noin 2500 eaa. Keskiajalla saari tuli asumattomaksi jatkuvien merirosvojen hyökkäysten vuoksi. Saari asutettiin uudelleen pysyvästi vasta 1600-luvulla. Tuon ajan asutus oli Kastélissa (myös Kastélli). Saarella kehitettiin laivanvarustusta ja kauppalaivastoa ja siitä tuli tällä alalla yksi Kreikan merkittävimmistä keskuksista. Kapinoinnin johdosta turkkilaiset tuhosivat Kastéllin 1700-luvulla.
1800-luvun alussa saari osallistui Kreikan vapaussotaan, missä sen laivastosta oli hyötyä. Spétsesläiset laivat osallistuivat muun muassa Náfplion, Monemvasián, Mánin ja Mesolóngin vapauttamiseen, sekä taistelivat Kreetalla turkkilaisten kanssa liitossa ollutta egyptiläistä laivastoa vastaan. Vapaustaisteluajan sankareihin lukeutui spétsesläinen Laskarína Boumpoulína (Bouboulína), joka otti miehensä laivaston komentoon tämän kuoltua, ja käytti suuren osan omaisuudestaan sodan rahoittamiseen.