Helsingin kaupunginkirjasto
Kirjasto avasi ovensa lokakuussa 1860 Hällströmin talossa Hallituskatu 11:ssä nykyisen Porthanian paikalla. Ensimmäisenä toimintavuonna sen kokoelmiin kuului hieman yli 500 kirjaa ja se antoi noin 1 700 lainaa. Kirjojen lainaus oli ilmaista, minkä ansiosta kirjasto nautti suurista kävijämääristä mutta kärsi samalla taloudellisista ongelmista. Ainoalle kirjastonhoitajalle ei voitu aluksi maksaa lainkaan palkkaa ja toiminta pyöri vapaaehtoisvoimin. Kirjasto joutui muuttamaan vuokrahuoneistosta toiseen parin vuoden välein, ja myös kirjastonhoitajat vaihtuivat tiuhaan. Rahapulan vuoksi lainaus jouduttiin vuonna 1867 muuttamaan maksulliseksi. 1871 kirjasto alkoi saada Helsingin kaupungilta vuosittaista tukea, minkä ansiosta taloudellinen tilanne tasapainottui. Kirjastonhoitajalle ryhdyttiin maksamaan säännöllistä palkkaa ja myös muuta palkallista henkilökuntaa voitiin hankkia.
Lesothon valtionkirjasto ja -arkisto
Lesoton kansallinen kirjastopalvelu () perustettiin vuonna 1976 Britannian kehitysavun tuella. Kirjastolle perustettiin sivutoimipisteitä useille alueille ja sen käytössä oli liikkuva kirjastoyksikkö. 1990-luvun lopulla kirjaston tilanne heikkeni merkittävästi kehitysapurahoituksen lakattua ja maan hallituksen organisoitua kirjastopalvelun maan kulttuurihallinnon alaisuteen. Kansalliskirjaston päärakennuksen kunto heikkeni niin, että rakennus päätettiin purkaa. Vuosina 2002-2006 kansalliskirjaston toiminta lakkasi; samaan aikaan kiinalaisten rahoittamana rakennettiin uutta kansalliskirjastorakennusta. Huhtikuussa 2006 uusi päärakennus vihittiin käyttöön. Samalla kansalliskirjaston asema kohotettiin itsenäisemmäksi maan kulttuurihallinnosta. Kansalliskirjastolle nimitettiin uusi johtaja ja laitokseen, saman katon alle yhdistettiin vuonna 1958 alkujaan nimellä "Basutoland Authorities" alkunsa saanut kuningaskunnan kansallisarkisto. Laitoksen kansalliskirjasto raportoi olevansa sivutoimipisteen välityksellä läsnä kahdeksassa maan kymmenestä alueesta.