Polis
Polikset nähdään usein ennen kaikkea valtioina ja määritellään niiden valtiomuodon, instituutioiden ja lakien kautta, tai vaihtoehtoisesti tiettynä paikkana ja alueena. Toisaalta polis voidaan käsittää päinvastoin ennen kaikkea tiettynä kansalaisten joukkona, joka muodosti poliksen poliittisen, sotilaallisen, taloudellisen, uskonnollisen ja muun yhteisöllisen toimintansa kautta. Tällöin polis olisi voinut ainakin periaatteessa vaihtaa sekä valtiomuotoa että paikkaa, ja pysyä silti samana. Ajan kuluessa termi "polis" sai sellaisia sivumerkityksiä kuin ”kansalaiset”, ”kansankokous”, ”poliittiset oikeudet”, ”poliittinen elämä” ja ”valtion alue”, mitkä kuvaavat osaltaan niitä ajatuksia, joita kreikkalaiset käsitteeseen liittivät.
Platonin poliittinen filosofia
Platon hahmotteli valtioon neljä omistuksen mukaan määriteltyä yhteiskuntaluokkaa. Lisäksi valtiossa oli orjia ja ulkomaalaisia. Hän myös asetti valtiolle useita poliittisia instituutioita. Merkittävimmät olivat kansankokous ("koinos syllogos", "ekklēsia"); neuvosto ("boulē"); erilaiset virkatehtävät, kuten lakien vartijat ("nomofylakes"); yksityis- ja julkisoikeudelliset oikeusistuimet; sekä yöllinen kokous ("nykterinos syllogos").