Kamppi
Ruotsin vallan aikana Helsingin kaupunki loppui lännessä Kluuvin­lahteen, joka ulottui nykyiseltä Töölönlahdelta Esplanadin puiston tienoille. Lahden länsipuolella sijainnut Kampin alue oli lähes asumatonta. Nimi "Kamppi" tulee ruotsin sanasta "Kampen", jolla on tarkoitettu alueella, nykyisen Kampin kauppakeskuksen ja Narinkkatorin paikkeilla 1600-luvulta 1900-luvun alkuun asti sijainnutta sotaväen harjoituskenttää (ruotsin sanasta "kamp" on johdettu suomen kielen "kamppailu"). Venäjän keisarillinen armeija käytti kenttää harjoituksiinsa 1820-luvun lopulta alkaen, ja sen ympärille perustettiin varuskunta. Alueen reunaan, nykyisen Lasipalatsin paikalle silloisen Läntisen Henrikinkadun varteen, rakennettiin vuonna 1833 C. L. Engelin suunnittelema Turun kasarmi, joka tuolloin oli Helsingin suurimpia rakennuksia. Myöhemmin rakennettiin joukko puisia ja tiilisiä kasarmirakennuksia myös harjoituskentän toiselle puolelle, nykyisten Tennispalatsin ja Autotalon paikkeille Fredrikinkadun molemmin puolin.
Kampsu
Kampsu eli kamsu on pohjoissuomalainen perinneleipä, jonka taikinassa on verta. Taikina valmistetaan vedestä, verestä, ohra-, ruis- ja vehnäjauhoista, voista, suolasta, sipulista ja maustepippurista. Valmiista hyvin turvonneesta taikinasta muotoillaan pieniä, litteähköjä leipiä, joiden paksuus on noin yksi senttimetri. Kohottamattomat, melko jähmeät kakkuset keitetään kypsiksi suolalla maustetussa vedessä. Kampsut syödään sipulikastikkeen tai voisulan kera, ja usein lisukkeena tarjotaan perunasosetta ja puolukkasurvosta. Kampsut voidaan lämmittää esimerkiksi sipulimaidossa ja nauttia sen keralla.