Taivaallisen rauhan aukio
Taivaallisen rauhan portti rakennettiin Ming-dynastian aikana 1417. Kiinan keisariaikana (1911 saakka) varsinaista aukiota ei ollut, vaan paikka oli täynnä ministeriöiden toimistoja. Nämä vaurioituivat pahasti boksarikapinan yhteydessä, niiden lopullinen hävittäminen loi aukion.
Mykene
Hallitsijasuvut ja selkeä yläluokka ilmaantuivat Mykeneen noin 1700-luvulla eaa., mikä käy ilmi tuolloin rakennetun hautakehä B:n löydöistä. 1600-luvulla eaa. rakennettin suuri keskusrakennus, hautakehä A sekä ensimmäiset tholos-haudat. Paikka oli asuttu yhtämittaisesti pronssikauden lopulle 1100-luvulle eaa. Tämän vuoksi suurin osa rakennuksista ja löydöksistä ajoittuu kaupungin huippukauteen noin vuosille 1350–1200 eaa. Myös nykyisin raunioina näkyvän palatsin sekä linnoitusmuurien rakentaminen alkoi noin vuonna 1350 eaa. Leijonaportti rakennettiin samaan aikaan uudempien muurinosien kanssa noin vuonna 1250 eaa.
Mykene kävi laajaa kauppaa koko Välimeren alueella. Kaupunki antoi nimensä koko mykeneläiselle kulttuurille, joka oli Kreikan mannermaan ensimmäinen pronssikautinen kulttuuri ja viimeinen niin kutsutuista helladisista kulttuureista. Se vaikutti noin vuosina 1600–1100 eaa. ja syntyi samaan aikaan kuin minolainen kulttuuri hallitsi Kreetaa ja tiettyjä Egeanmeren saaria. Kulttuurin kukoistuskautta olivat vuodet 1400–1200 eaa. Laajimmillaan mykeneläiset hallitsivat koko Egeanmeren aluetta, Kreeta mukaan lukien. Kulttuuri tunnetaan muun muassa juuri Mykenen kaltaisista palatsikeskuksista, kuningasvaltaisesta yhteiskuntajärjestelmästä sekä suurista tholos-haudoista. Mykeneläiset käyttivät lineaari-B-kirjoitusta, jota käytettiin mykeneläisen kreikan, kreikan kielen varhaisen vaiheen merkitsemiseen. Kirjoitusjärjestelmä on todennäköisesti saanut alkunsa minolaisten käyttämästä lineaari-A:sta.