Vladimir Putin
Putin työskenteli KGB:n tukikohdassa Dresdenissä elokuusta 1985 ulkomaantiedustelun upseerina aina Itä-Saksan romahdukseen vuonna 1990 saakka. Työ oli yksitoikkoista rutiinityötä. Putinin tehtävänä oli kerätä tietoa poliittisen, taloudellisen ja sotilaallisen tilanteen kehittymisestä lännessä ja osallistua informanttien värväämiseen. Hänet ylennettiin vuonna 1987 everstiluutnantiksi, ja hänestä tuli yksi yksikön johtajan neuvonantajista, käytännössä Dresdenin-toimiston varapäällikkö. Neuvonantajana hänen tehtävänsä olivat usein arkisia, kuten vierailujen järjestämistä.
Mykola Skrypnyk
Skrypnyk oli mukana sosialistien toiminnassa vuodesta 1897. Hänen opintonsa Pietarin teknologisessa instituutissa jäivät kesken, kun hän ensimmäisen pidätyksensä jälkeen vuonna 1901 ryhtyi ammattivallankumoukselliseksi. Helmikuun vallankumousta edeltäneinä vuosina hänet vangittiin 15 kertaa ja tuomittiin karkotukseen seitsemän kertaa. Vuosina 1909–1913 hän oli sisäisessä karkotuksessa Jakutiassa ja vuosina 1914–1917 Tambovin alueella. Lokakuun vallankumouksen aikana hän kuului Pietarin sotilaallisen vallankumouskomitean johtoon. Joulukuussa 1917 Skrypnyk nimettiin työasiain kansankomissaariksi bolševikkien Harkovassa perustamaan Ukrainan hallitukseen, kansansihteeristöön. Maaliskuussa 1918 Vladimir Lenin hyväksyi hänet Ukrainan kansansihteeristön puheenjohtajaksi, sillä Lenin toivoi hänen toimivan vastapainona johtavien ukrainalaisten bolševikkien ”isovenäläiselle sovinismille”. Kansansihteeristö lakkasi pian toimimasta kun Saksan armeija valtasi koko Ukrainan. Skrypnyk osallistui Ukrainan kommunistisen puolueen (KP(b)U) perustavaan kokoukseen heinäkuussa 1918, mutta häntä ei valittu puoluejohtoon. Sen jälkeen hän oli tammikuuhun 1919 saakka Neuvosto-Venäjän salaisen poliisin Tšekan johtokunnan jäsen. Hän johti jonkin aikaa Tšekan pahamaineista vastavallankumouksen vastaisen taistelun osastoa.