Kami
Kami () tarkoittaa šintolaisuudessa pyhää tai kunnioitettua ilmiötä. Kami käännetään harhaanjohtavasti usein ”hengeksi” tai ”jumalaksi”. Sanaa voidaan käyttää sekä tarkoittamaan kami-luonnetta, tietynlaisia pyhiä ominaisuuksia (vertaa latinan "numen"), tai tiettyjä olentoja, elollisia, elottomia tai jumalallisia, joilla on kami-luonne. Erilaisia ja erityyppisiä kameja on huomattavan suuri määrä: perinne kuvaa kamien valtavaa määrää sanoin "yaoyorozu no kami" (), ”lukematon määrä kameja”, kirjaimellisesti ”kahdeksan miljoonaa kamia”. Kameja on šintolaisuudessa kaikkialla; niitä ovat paitsi luonnonelementit, kuten aurinko, kuu, vesi, vuoret ja niin edelleen, myös itsenäiset, ihmisen toimintaa suojelevat ja ihmisten valmistamissa esineissä asuvat olennot. Kameja voivat olla myös esimerkiksi kuolleet esi-isät, menneisyyden suuret henkilöt tai aiemmin keisari.
Raijin
Raijinille omistetuissa pyhäköissä kamilta pyydettiin sadetta. Jos salama iski riisipellolle, paikka pyhitettiin "shimenawa"-köydellä hyvän sadon varmistamiseksi. Kantōn tasangolla, jossa ukkostaa paljon, Raijinin palvonta tällä tavoin oli yleistä. Tochigissa ukkosta esiintyy Japanissa kaikkein eniten, ja siellä onkin useita Raijinille omistettuja pyhäkköjä. Toisaalta ukkonen saattoi aiheuttaa tuhoa, jolta Raijinia palvomalla haluttiin suojautua. "Kojikista" voidaan päätellä, että Raijin liitettiin tuhoon jo japanilaisessa mytologiassa, mutta tämä yhteys vahvistui Heian-kaudella, kun kami liitettiin kostonhimoisten henkien ("goryō") aiheuttamiin kirouksiin ja erityisesti syyttömänä tuomitun Sugawara no Michizanen kulttiin. Michizanea palvottiin kuolemansa jälkeen Karai tenjin -kamina (”tulen ja ukkosen taivaallinen kami”) ja Raijinia laajalti tämän kultin osana.