Kveenit
Kveenit perustivat useita nykyisiä norjalaiskyliä ja -kaupunkeja. Esimerkiksi Altan kaupunki Pohjois-Norjassa on vanha kveenien siirtokunta "Alattio". Alattio oli kveenien tärkein siirtokunta aina 1800-luvun puoleen väliin, minkä jälkeen Vesisaaresta tuli kveenien "pääkaupunki".
Svea (Huippuvuoret)
Norjan valtiollinen kaivosyhtiö Store Norske Spitsbergen Kulkompani osti Svean kaivokset miljoonalla Norjan kruunulla vuonna 1934. Yhtiö korjasi tulipalon aiheuttamat vauriot ja tutki alueen hiilivarantoja toista maailmansotaa edeltävinä vuosina. Toiminta keskeytyi toisen maailmansodan aikana, jolloin kaivoskaupunki kärsi myös merkittäviä tuhoja jouduttuaan saksalaisen sukellusveneen tykkitulen kohteeksi elokuussa 1944. Svea uudelleenrakennettiin sodan päätyttyä, mutta kaivos jouduttiin sulkemaan jo vuonna 1949 hiilen matalan maailmanmarkkinahinnan takia. Kaivostoiminta käynnistyi suuren innostuksen saattelemana uudelleen vuonna 1970, mutta ilo jäi lyhyeksi: Sveasta oli löydetty todennäköisesti koko Huippuvuorten suurimmat hiilivarannot, mutta niiden louhinta ei ollut kannattavaa, sillä esiintymän kivihiili oli varsin epäpuhdasta. Kaivos suljettiin jälleen 17 vuotta myöhemmin heikon kannattavuuden takia, ja Svean kaivoskaupungin väestö putosi pienimmillään jopa 12–15 henkilöön vuonna 1997.
Pitkäpäätylouhintamenetelmällä () toimiva uusi Svea Nordin kaivos avattiin Norjan suurkäräjäin päätöksellä joulukuussa 2001. Kaivostoiminta jatkui kannattavana aina vuoteen 2005, jolloin kaivoksessa sattunut tulipalo johti kahdeksan kuukauden seisokkiin. Svean koilispuolella sijaitsevassa Lunckefjelletissa alettiin valmistella myös kaivostoiminnan aloittamista, mutta alueen kaivokset eivät koskaan päässeet täysimittaiseen käyttöön. Koko Svean kaivoksen toiminta keskeytettiin jälleen vuonna 2015 hiilen matalien maailmanmarkkinahintojen takia.