Skitsofrenia
Nykyisen tietämyksen mukaan geeniperimä tai keskushermoston varhaiskehityksen häiriö luovat skitsofrenian sairastumisalttiuden, ja sisäiset tai ulkoiset stressitekijät, kuten stressi, elämänkriisi, trauma tai päihteiden käyttö, laukaisevat sairastumisen. Toiset näkemykset korostavatkin häiriön biologista ja toiset psykososiaalista ulottuvuutta. Vaikka nykyinen valtavirtapsykiatria korostaa häiriön ruumiillista puolta, esimerkiksi psykoosien hoidossa tehokkaaksi osoittautuneessa avoimen dialogin mallissa psykoottisten oireiden ymmärretään juontuvan lähtökohtaisesti sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmista. Alueella jossa avoimen dialogin hoitomallia on käytetty, skitsofrenian esiintyvyys onkin laskenut kymmenesosaan 20 vuodessa. Tätä on selitetty hoitokulttuurilla, joka estää psykoosioireiden kroonistumisen.
Avoimuus (psykologia)
Avoimet ihmiset ovat kiinnostuneempia laajemmin eri aktiviteeteista, kun taas ekstrovertit ovat kiinnostuneita aktiviteeteista useammin. Avoimet ihmiset kokeilevat muiden asioiden ohella useammin kannabista, mutta varsinainen päihderiippuvuus liittyy enemmän epämiellyttäviä tunteita aiheuttavaan neuroottisuteen ja hallintamekanismeja heikentävään alhaiseen tunnollisuuteen. Psykiatrisista sairauksista avoimuus liittyykin enemmän skitsotyyppiseen persoonallisuushäiriöön ja skitsofreniaan. Sen sijaan kun avoimuus korreloi selkeästi positiivisesti ÄO:n kanssa, korreloi skitsofrenia negatiivisesti ÄO:n kanssa. Skitsofrenia liittyykin osin liian alhaiseen älykkyyteen suhteessa latentin inhibition osa-alueeseen avoimuudessa, kun taas korkea ÄO ja korkea avoimuus (alhainen latentti inhibitio) liittyy tieteellisiin ja taiteellisiin saavutuksiin.