Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Babak Khorramdin
Arabivalloittajia vastaan taistelleiden hurramiittien johtajan Džavidanin kuoleman jälkeen Babakista tuli kapinaliikkeen päällikkö vuonna 816. Talonpojista, käsityöläisistä ja pientilallisista koostuneet kapinalliset vapauttivat hänen johdollaan lähes koko Azerbaidžanin, osia Iranista ja Armenian itäosan. Babakin armeija käsitti suurimmillaan 300 000 sotilasta. Kalifikunnan ja Bysantin solmiman rauhan jälkeen arabit pystyivät keskittymään kapinan kukistamiseen, ja vuonna 833 Babakin armeija kärsi murskatappion kalifi Mutasimin joukoille Hamadanin kaupungin luona. Syksyllä 837 arabit valtasivat kapinallisten viimeisen linnoituksen Badzin ja vangitsivat Babakin, joka teloitettiin kalifikunnan pääkaupungissa Samarrassa. Tappiosta huolimatta Babakin kapina heikensi kalifikuntaa ja nopeutti sen hajoamista. Nykyään häntä pidetään Azerbaidžanin ja osittain myös Iranin kansallissankarina.