Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Ulappavalokalat
Ulappavalokaloja elää kuusi lajia, jotka jaetaan kolmeen sukuun. Lajeihin kuuluu muun muassa suomuvalokala ("Neoscopelus macrolepidotus"). Ulappavalokalat ovat melko pieniä ja kooltaan 15–30 cm. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat hoikkia. Heimon lajit eroavat valokalojen heimon ("Myctophidae") lajeista lyhyemmän ja taaempana sijaitsevan peräevän ja päästä puuttuvien valoelimien perusteella. "Neoscopelus"-suvun lajeilla on vatsassa kolme riviä valoelimiä. Valokalojen tavoin lajeilla on rasvaevä. Silmät ovat ulappavalokaloilla suuret tai keskikokoiset ja suomut ovat suuret, "Solivomer"-suvun lajeilla sahalaitaiset. Suu sijaitsee kuonon päässä ja on suuri, hampaat ovat pienet. "Scopelengys"-suvun laijeilla ei ole uimarakkoa, muilla on.