Bolivian historia
Vuosien 1879–1884 Tyynenmeren sodassa Bolivia menetti Chilelle Tyynenmeren rannikkonsa ja yhteytensä merelle, mikä hiertää maiden välejä edelleen. Vuosina 1932–1935 Chacon sodassa Bolivia menetti 3/4 Gran Chacosta Paraguaylle. Sodan tappion aiheuttaman tyytymättömyyden vuoksi vuonna 1952 vasemmistolainen Movimiento Nacionalista Revolucionario johti kansallista vallankumousta, joka syöksi vallasta entisen oligarkian. Tuolloin maassa laajennettiin äänioikeus myös naisille ja alkuperäisväestölle, tehtiin maauudistus ja kansallistettiin kaivokset. MNR:n syöksivät vallasta vuoden 1964 sotilasvallankaappauksessa varapresidentti René Barrientos ja asevoimien komentaja Alfredo Ovando.
Chacon sota
Sekä Bolivia että Paraguay osallistuivat kesällä 1932 Chacon rauhankonferenssiin Washingtonissa. Neuvottelut keskeytyivät 8. heinäkuuta, kun paraguaylaiset saivat tiedon bolivialaisten joukkojen hyökkäyksestä Fort Lopezia vastaan. Seuraavalla viikolla paraguaylaiset piirittivät Fort Santa Cruzin, mutta luopuivat piirityksestä usean epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen. Näiden tapahtumien jälkeen Bolivia siirsi 50 000 sotilasta käsittäneet kaksi armeijakuntaa paraguaylaisten Corrales- ja Lopez-linnakkeiden edustalle. Paraguay sijoitti vastaavasti 42 000 sotilasta kolmesta armeijakunnasta linnoitetulle rajalinjalle. Bolivialaisten ja sodan ensimmäinen hyökkäys alkoi 29. heinäkuuta. Hyökkäyksen tarkoituksena oli uhata Paraguayn tärkeitä satamia Puerto Casadoa ja Concepciónia Paraguayjoella. Corrales- ja Lopez-linnakkeet kukistuivat jo ensimmäisenä päivänä ja kauempana sijainnut Boquerón kukistui 31. heinäkuuta. Hyökkäys kuitenkin pysähtyi lähes kuukaudeksi rankkojen sateiden muutettua alueen suoksi. Paraguaylaiset käyttivät tätä edukseen ja toivat etulinjaan vahvistuksia.