Musiikin vaikutukset
Neuropsykologi Howard Gardner loi vuonna 1983 moniälykkyysteorian, jonka mukaan älykkyyteen kuuluu seitsemän erilaista ja itsenäistä kykyä. Musiikillinen älykkyys on yksi älykkyysteorian osa. Musiikillisesti älykäs ihminen muistaa helposti melodioita ja kappaleita. Hän kuulee musiikin sisältämät erilaiset vivahteet ja pystyy erottamaan esimerkiksi moniäänisen teoksen yksittäiset stemmat. Musiikillisesti älykäs ihminen kykenee myös ilmaisemaan itseään musiikin kautta ja nauttii musiikista muita enemmän.
Älykkyysosamäärä
Kirjallaan "The Bell Curve" (1994) R. J. Herrnstein ja Charles Murray saivat aikaan vilkkaan keskustelun rodun ja älykkyyden yhteydestä. Teoksessaan he esittivät muun muassa, että eri ihmisrotujen älykkyydessä on eroja. Heidän mukaansa kaakkoisaasialaiset saivat kokeissa korkeimmat pistemäärät. Kirjan tilastojen mukaan afrikkalaislähtöisten amerikkalaisten ÄO on keskimäärin yhden keskihajonnan (15 pistettä) matalampi kuin eurooppalaislähtöisten. Kirjan julkistuksen aikaan Yhdysvaltain medioissa keskusteltiin runsain mitoin tutkimuksen väittämästä mustien ja valkoisten älykkyyserosta, muttei juuri lainkaan aasialaisten ja valkoisten älykkyyserosta. Sama ilmiö toistui Suomessakin Tatu Vanhasen tutkimuksen kohdalla vuosikymmen myöhemmin.