Unkarin neuvostotasavalta
Unkarin neuvostotasavalta oli ensimmäisen maailmansodan loppumista seuranneen sekasorron aikana Unkarissa valtaan noussut kommunistihallinto 21. maaliskuuta – 1. elokuuta 1919. Béla Kunin johtama Unkarin kommunistinen puolue oli noussut valtaan Mihály Károlyin tasavallan romahdettua. Myös neuvostotasavalta ajatui pian vaikeuksiin taloudellisten ja ulkoisten uhkien takia. Sen kannatusta söivät uudistusten epäonnistuminen ja neuvostotasavallan vastustajiin kohdistettu terrori. Neuvostohallitus joutui lopulta eroamaan 1. elokuuta 1919 romanialaisten joukkojen edetessä kohti pääkaupunki Budapest. Neuvostovallan jälkeen valtaan nousi lopulta valtionhoitajaksi nimitetty Miklós Horthy.
Vuoriston autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Vuoriston autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Vuoriston ASNT, myös Vuoriston neuvostotasavalta, ) oli lyhytikäinen Venäjän SFNT:aan kuulunut autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Pohjois-Kaukasiassa. Vuoriston neuvostotasavalta perustettiin 20. tammikuuta 1921. Se muodostettiin Pohjois-Kaukasuksen vuoristotasavallan alueesta, sen jälkeen kun Neuvosto-Venäjän joukot olivat valloittaneet alueen. Neuvostotasavaltaan liitettiin myös eräitä ympäröiviä alueita. Neuvostotasavallan pinta-ala oli 73 000 km² ja asukasluku noin 800 000. Vuoriston neuvostotasavalta käsitti kuusi kansallista piirikuntaa.