Vesuvius
1700-luvulla oli kuusi purkausta ja 1800-luvulla kahdeksan, joista tunnetuin oli 1872. 1900-luvulla on Vesuvius purkautunut vuosina 1906, 1929 ja 1944. Vuoden 1944 purkaus tuhosi kylät San Sebastiano al Vesuvio, Massa di Somma ja osan San Giorgio a Cremanon kylästä. Vuoden 1944 jälkeen Vesuvius ei ole purkautunut. Aktiivisina kausina purkausten välit ovat vaihdelleet 18 kuukaudesta 7,5 vuoteen, joten meneillään on pisin hiljainen kausi 500 vuoteen.
Marskentän verilöyly
Vuonna 1789 puhjenneen vallankumouksen seurauksena Ranskan kuningas Ludvig XVI oli menettänyt asemansa itsevaltiaana ja joutunut jakamaan vallan perustuslakia säätävän kansalliskokouksen kanssa. Kuningas vannoi uskollisuutta tulevalle perustuslaille heinäkuussa 1790 vallankumouksen yksivuotispäivänä Pariisin läheisellä Marskentällä pidetyssä ”liiton juhlassa” ("Fête de la Fédération"). Ludvig XVI ja varsinkaan hänen vaimonsa, kuningatar Maria Antoinette, eivät kuitenkaan todellisuudessa kannattaneet vallankumousta. Kesäkuussa 1791 he yrittivät paeta Ranskasta, mutta jäivät kiinni Varennesissa. Monien mielestä tapaus paljasti perustuslaillisen monarkian toimimattomuuden, koska kuningas juonitteli salaa uutta järjestystä vastaan. Pakoyritystä seuranneina päivinä Pariisissa oli useita suurmielenosoituksia, joissa vaadittiin tasavallan perustamista. Monarkian vastainen kansalaisadressi keräsi hetkessä 30 000 allekirjoitusta. Pariisin jakobiiniklubi jakautui kahtia tasavaltalaisiin ja monarkisteihin. Tasavaltalaisliikkeen varsinainen keskus oli kordelieeriklubi, jota johtivat Georges Dantonin ja Camille Desmoulinsin kaltaiset radikaalit.