Nepal
Nykyisin Nepal on yksi Etelä-Aasian avoimimmista talouksista, ja se on erittäin vahvasti riippuvainen kaupasta. Kaupan ja bruttokansantuotteen suhde on noin 38 prosenttia. Tullimaksut ovat noin 11 prosentissa ja määriin liittyvät tullirajoitukset on poistettu lähes kokonaan. Nepal liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi vuonna 2004 ja oli siten ensimmäinen vähiten kehittyneiden maiden (LDC) luetteloon kuuluva valtio WTO:ssa.
Talouden selkäranka on maatalous joka tarjoaa elinkeinon yli 71 % väestöstä ja tuottaa 32 % bruttokansantuotteesta. Vain neljännes maan pinta-alasta sopii viljelyyn, lisäksi kolmannes alasta on metsää ja loput vuoristoa. Tietyillä alueilla, kuten Kathmandun laaksossa, liikakansoitus on alkanut aiheuttaa ympäristöongelmia, ja metsien raivaus laitumiksi ja viljelymaaksi on johtanut eroosioon ja tulviin.
Nepalin historia
Gorkha-kenraalit olivat varsin vakuuttuneita sodankäyntikyvystään vuoristoisessa maastossa, ja gorkha-armeija oli Nepalin ainoa yhtenäinen voima maan sekasotkuisessa hallinnossa. Gorkha-armeija oli tunnettu kyvystään liikkua suhteellisen nopeasti vuoristoisessa maastossa, sekä vaikeiden olosuhteiden taistelutaidoista ja he myös tiesivät maansa olosuhteet brittiläisiä paremmin. Nepalilaisilla oli noin 16 000 sotilasta, jotka piti jakaa laajalle rintamalle, heillä oli kuitenkin takanaan logistiset edut ja armeijaa tukeva laaja työväestö. Ensimmäiset brittien sotaretket epäonnistuivat, sillä he eivät tunteneet vuoriston olosuhteita tarpeeksi hyvin ja hyökkäykset oli organisoitu huonosti.