Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Azerit
Arabit voittivat sassanidit ja Bysantin valtakunnan edetessään Kaukasuksen alueelle. Arabit tekivät Albaniasta vasallivaltionsa sen jälkeen, kun kristittyjen aloittama ja prinssi Javanshirin johtama vastarinta kukistui vuonna 667. 800- ja 900-lukujen välillä arabikirjoittajat alkoivat viitata Kura- ja Araks-jokien väliseen alueeseen nimellä "Arran". Siihen aikaan Basrasta ja Kufasta Azerbaidžaniin tulleet arabit ottivat haltuunsa alueen alkuperäisväestön hylkäämiä maa-alueita, ja arabeista tuli maata omistavaa eliittiä. Kääntyminen islamiin oli hidasta, ja paikallinen vastarinta jatkui vuosisatojen ajan. Katkeruus lisääntyi pienten arabiryhmien muuttaessa kaupunkeihin, kuten Tabriziin ja Maraghahiin. Muuttoaalto synnytti suuren kapinan Iranin Azerbaidžanissa vuosina 816–837 paikallisen zarathustralaisen aatelittoman Bābakin johtamana. Vaikka vastustus jatkuikin joillakin alueilla, valtaosa Azerbaidžanin asukkaista kääntyi islamiin. Myöhemmin 900- ja 1000-luvuilla kurdien dynastiat, shaddadidit ja rawadidit, hallitsivat osia Azerbaidžanista.