Suomen mesoliittinen kausi
Mesoliittisen kauden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen vakiintunutta vaihetta kutsutaan ensimmäisen merkittävän löytöpaikan mukaan Suomusjärven kulttuuriksi. Vaikka alkuajoitukset vaihtelevatkin, voidaan pioneerivaiheen katsoa muuttuneen Suomusjärven kulttuuriksi, kun sen tunnusomaiset esineet löytyvät asuinpaikalta. Kulttuurin katsotaan päättyneen saviastioiden käyttöönoton yhteydessä kampakeraamisen kulttuurin alkaessa 5100 eaa., vaikka muuten esineistö säilyi vielä mesoliittisena.
Tyypillinen kampakeramiikka
Astiat koristeltiin pääasiassa kahdella leimaelementillä: kampaleimalla ja kuopilla. Kuopat olivat aiempaa suurempia ja syviä. Muitakin kuvioita saatettiin käyttää, kuten soikeita kampaleimoja, pisteviivoja ja urapainanteita. Tiheään painetuista rinnakkaisita leimoista muodostettiin kuvioita, joita olivat esimerkiksi viistot vierekkäiset kampaleimat, kampaleimoista tehtyjä nelikulmioita tai kuusenoksa-kuviot. Kutakin koristekuviota sovellettiin vaakasuuntaisna vyöhykkeinä, jotka eivät sekoittuneet tai leikanneet toisiansa. Esimerkiksi kampaleimavyöhykkeen alapuolelle saatettiin painaa peräkkäisten kuoppien rivi.