Hekate
Hekate () on yön, tienhaarojen ja magian jumalatar antiikin Kreikan mytologiassa. Muinaisten kreikkalaisten mielestä Hekate oli erittäin vaikutusvaltainen jumalatar. Hän saattoi suoda vaurautta, onnea sekä menestystä mutta toisaalta saattoi näyttää vähemmän suotuisan puolensa. 
Myös Hekate harjoitti mustaa magiaa kuten Kirke, joka mainitaan yhdessä lähteessä tämän tyttäreksi – useimmiten Kirken vanhempien kuitenkin kerrotaan olleen Helios ja Perse. Myöhemmin kreikkalaisten jumaltarustossa Hekatesta tuli kuun jumalatar. Kuun jumalattarena hänet kuvattiin yleensä kolmipäiseksi. Hekaten vanhemmista ei ole varmaa tietoa, mutta kreikkalainen runoilija Hesiodos kertoo runossaan "Jumalten synty" Hekaten olevan titaani Perseksen sekä amatsoni Asterian tytär. Zeus kohteli häntä erittäin kunnioittavasti, josta voidaan olettaa Hekaten olevan korkealla jumalten valtajärjestelmässä. Hekate liitetään myös usein myyteissä ja taruissa risteyksiin, joiden uskottiin olevan tärkeitä taikuuden erilaisissa rituaaleissa.
Hesiodos
Muusat elivät perinteen mukaan Helikonilla, ja "Jumalten synnyssä" Hesiodos antaa heille kunnian runoutensa inspiroimisesta eräänä päivänä, kun hän oli paimentamassa lampaita. "Töissä ja päivissä" hän mainitsee Khalkiksessa pidetyn runokilpailun, jolloin hän sai erään Amfidamaan pojilta kolmijalan. Plutarkhos piti ensimmäisenä tätä kohtaa myöhempänä lisäyksenä teokseen, koska hän tunnisti Amfidamaan erääksi Khalkiksen ja Eretrian välillä noin vuonna 705 eaa. käydyn Lelantoksen sodan sankariksi. Plutarkhos piti tätä ajankohtaa liian myöhäisenä Homeroksen aikalaiselle, mutta nykyään tutkijat hyväksyvät ajoituksen mahdolliseksi. Maininta tällaisesta kilpailusta sekä viittaus Troijan sotaan sai myöhemmät runoilijat kertomaan kilpailusta Hesiodoksen ja Homeroksen välillä. 300-luvulla eaa. elänyt Alkidamas saattoi heidät yhteen teoksessaan "Mouseion", ja kilpailua käsiteltiin myöhemmin kirjoituksessa "Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa".