Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Kampavenussimpukka
Kampavenussimpukalla on luja ja leveä, soikionmuotoinen kuori, joka on halkaisijaltaan enintään 13 senttimetriä. Väritykseltään se on likaisenvalkoinen, himmeänharmaa tai vaaleanruskea. Kuoren puoliskot ovat epäsymmetriset mutta keskenään samankokoiset ja ‑muotoiset. Niiden pinnalla on hienoja säteittäisiä uurteita ja samankeskisiä renkaita, joista simpukan kasvuvaiheet näkee helposti. Nuorilla yksilöillä kasvurenkaat ovat kohollaan olevia harjanteita, jotka kuluvat iän myötä tasaisemmiksi. Umbot sijaitsevat simpukan keskiviivan etupuolella kahden painauman välissä, joista etummainen on leveä ja sydämenmuotoinen ja takimmainen kapeampi ja pitkänomainen.