Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Savimineraali
Savimineraali on erilaisten savien aineksena oleva kiteinen kemiallinen yhdiste. Eri savimineraalien osuus savissa vaihtelee suuresti ja niiden lisäksi savissa on aina myös hienoa kivimineraaliainesta. Savimineraalihiukkaset ovat hyvin pieniä, pienimmillään 1,2 nanometriä. Savimineraalit ovat syntyneet muuttumalla kivimineraaleista. Muuttuminen tapahtuu joko kemiallisen rapautumisen tai maan sisuksista kohoavien hydrotermisten liuosten vaikutuksesta. Maasälvät, amfibolit ja kiilteet ovat mineraaleja, joista savimineraaleja tavallisesti syntyy.