Sosiaalipsykologia
Sosiaalipsykologiassa voidaan hahmottaa kolme erillistä suuntausta: psykologinen sosiaalipsykologia, sosiologinen sosiaalipsykologia ja sosiaalisen kognition tutkimus. Ensimmäinen keskittyy tarkastelemaan yksilöä sosiaalisessa ympäristössään. Toinen näkökulma keskittyy pikemminkin ihmiseen sosiaalisissa rakenteissa ja sosiaalisten rakenteiden vaikutuksiin suhteessa ihmisten kulttuurisiin käytänteisiin. Sosiaalisen kognition tutkimuksessa tutkitaan vuorovaikutukseen liittyvän tiedon käsittelyn rakennetta ja kehitystä. Sosiaalisen kognition tutkimukseen lasketaan muun muassa sosiaalinen havaitseminen, skriptit, skeemat, vääristymät ja stereotypiat. Psykologista sosiaalipsykologiaa voidaan tehdä useasta viitekehyksestä käsin, joista kaikki eivät ole kognitiivisia, vaikka ovatkin psykologista sosiaalipsykologiaa, joista esimerkkinä voidaan pitää esim. George Homansin sosiaalisen vaihdon teoriaa tai terveyskäyttäytymiseen liittyvää sosiaalipsykologiaa. Sosiaalipsykologinen arvotutkimus (esim. Shalom Schwartz) sijoittuu näiden välimaastoon
Kasvatuspsykologia
Helsingin yliopistossa kasvatuspsykologian tutkimusryhmä tutkii kasvatusta ja oppimista oppijan näkökulmasta sekä yksilöllisenä että sosiaalisena kokemuksena. Keskeisiä tutkittavia ilmiöitä ovat muun muassa toimijuuden ja yhteisöllisyyden rooli eri-ikäisillä oppijoilla, uusien innovatiivisten oppimis- ja opetuskäytäntöjen kehittäminen, erilaiset oppimisympäristöt ja lasten oma kulttuuri. Tutkimusryhmän johtajana toimii professori Kirsti Lonka. Yksi meneillään olevista tutkimushankkeista on Mind The Gap (2013–2017), jossa pyritään monitieteellisestä näkökulmasta etsimään vastausta siihen, minkälaisia kuiluja diginatiivien henkilökohtaisten ja yhteisöllisten käytäntöjen sekä koulun käytäntöjen välillä on.