Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Keihäskalat
Ruumiinrakenteeltaan keihäskalalajit ovat pitkiä ja hoikkia. Kooltaan ne voivat kasvaa noin metrin mittaisiksi. Heimon kaloilla ei ole selkäevää, mutta niillä on hyvin kehittynyt rasvaevä. Muut evät ovat kooltaan pieniä. Tyypillinen piirre on suurikokoinen pää, suu ja pitkät leuat. Suussa on useita isokokoisia hampaita. Keihäskaloilla ei ole uimarakkoa. Lajeilla ei ole suomuja ja ne ovat nuorina hopeanharmaita ja vanhempana mustia. Keihäskalat ovat hermadrodiitteja ja niillä on sekä koiraiden että naaraiden sukupuolielimet.