Pispan asuinpaikka
Pispan kivikautinen asuinpaikka sijaitsee noin 3 kilometriä Kokemäen kirkolta koilliseen Säpilänniemen lounaisosassa noin 400 metriä Kokemäenjoen Säpilänniemen länsipuolta kiertävän joenuoman itärannalla. Nykyään muinainen asuinpaikka on peltomaata, metsänreunaa ja Pispan talon pihamaata. Kivikautinen asuinpaikka sijaitsi muinaisen merenrannan äärellä. Asuinpaikkavyöhyke ulottui pohjois-etelä-suuntaisena kapeana toista kilometriä pitkänä kaistaleena. Vyöhyke alkoi pohjoisessa olevalta Hurun tilan mailta ja jatkoi kauaksi Pispan talon ohi etelän suuntaan. Kivikautisten löydösten alue seuraa pääosin 42,5 metrin korkeuskäyrää, joka oli tuolloin merenrannan tasolla. Suurimmat kaivaukset tehtiin aivan Pispan pihapiirin läheisyydessä, joten potentiaalisesta alueesta on tutkittu alle prosentti. Kaikki mainitut kohteet ovat yksityisellä maalla.
Pispan asuinpaikka
Esimerkkinä siitä, millainen punahaudan jäännös oli Pispassa, esitellään tässä hauta numero XIV (Luhon numerointi). Se sijaitsi varsinaisen pihapiirin eli kulttuurimaannoksen ulkopuolella, mutta oli ylempänä rinteessä sijaitsevan karkean hiekan alueella. Punamullalla värjäytyneen alueen suurin pituus oli noin 2 metriä ja leveys noin 1,5 metriä. Haudan pituusakseli asettui pohjois-eteläsuuntaan. Haudan poikki oli myöhemmin kaivettu oja, mikä tuhosi hautaa sen eteläpäässä. Punamullan värjäämän maannoksen paksuus oli noin 70 senttimetriä. Vainajasta ei löytynyt edes jälkiä saati sitten luita, vaan kaikki orgaaninen oli maatunut olemattomiin. Vaikka punamultaa on saatettu ripotella vainajan ja esineiden päälle, ei niiden maatuminenkaan jättänyt edes punamultaan poikkeavia jälkiä. Vaikuttaa siltä, että punamulta kulkeutuu pintavesien mukana syvemmälle ja kohoaa joskus nousevan pohjaveden vaikutuksesta myös ylöspäin.