Ikonoklasmi
Ikonoklastien motiivit voivat olla joko uskonnollisia tai poliittisia. Laajassa mielessä ikonoklasmi koske myös muita kuin uskonnollisia kuvia. Uskonnollinen perustelu ikonoklasmille on usein se, että halutaan estää kuvainpalvonnan tai "idolatrian" syntyminen, jota esimerkiksi joissakin kristinuskon suuntauksissa on pidetty taikauskon piiriin kuuluvaksi. (katso "Idoli" eli jumalankuva)
Ikonoklasmia saattavat toteuttaa eri uskontojen harjoittajat, mutta usein se on seurausta saman uskonnon eri lahkojen välisistä erimielisyyksistä. Bysantin kaksi kuvariitaa olivat epätavallisia, koska niissä pääasiassa väiteltiin kuvien käytöstä, eikä kiista ollut seurausta laajemmista näkemyseroista. Kristinuskossa ikonoklasmi on ollut tavallisesti seuraus kymmenen käskyn sananmukaisesta tulkinnasta, jossa kielletään epäjumalankuvien tekeminen ja palvonta. Raamatussa toisena käskynä on kielto jumalankuvien valmistamiseen.
Outokummun ortodoksinen kirkko
Kirkkosalin ja ikonostaasin ikonit ovat pääosin 1700-luvulta ja peräisin Viinijärven vuonna 1906 puretusta kirkosta. Ikonostaasin vasemmassa reunassa kiotakaapissa on 1600-luvulta peräisin oleva Korsunin Jumalanäidin ikoni. Ikonin lahjoitti kauppias Isotov, jonka suvun hallussa se oli ollut sukupolvien ajan. Alttarin takaseinällä pääikonina oleva suurikokoinen ja kultataustainen Jumalanäidin ikoni, Pyhällä pöydällä oleva hopeinen papin käsiristi ja osa kirkonkelloista on peräisin Kitelän vanhasta kirkosta, josta ne ihmeellisesti pelastuivat sodan jaloista ja monien vaiheiden jälkeen päätyivät Outokummun kirkkoon. Kirkollishallitukselta saadut Neitsyt Marian ja suurmarttyyri ja parantaja Panteleimonin ikonit ovat peräisin Hyrsylän kylän tsasounasta. Joitakin ikoneja ja muuta kirkollista esineistöä on lahjoittanut Valamon luostari.