Pyhäjärvi (täsmennyssivu)
Pyhäjärvi on yleinen järvennimi Suomessa. Ympäristöhallinnon Hertta-tietopalvelussa Pyhäjärviä on 38 kpl, joukossa useita suuria ja tunnettuja järviä. Nimi on esiintynyt myös kolmen kunnan nimenä Suomessa sekä muiden asuttujen paikkojen nimenä ja sukunimenä.
Suomen järvet
Heti jääkauden päätyttyä oli vielä yli puolet Suomesta muinaisen Itämeren alla ja loput jäätiköiden peittämää. Itämeri muodosti suuren Baltian jääjärven, joka huuhtoi vähiä vedenpinnalla olevia rantoja. Etenkin Itä-Suomessa ja Lapissa on ollut jääkauden loppuvaiheilla monia lyhytikäisiä jäätikköjärviä sekä tavallisia järviä. Itä-Suomessa sijaitsevatkin Suomen vanhimmat järvet, jotka syntyivät jäätikön sulaessa noin 12 000 vuotta sitten. Mannerjään reunan vetäytyessä Etelä-Suomessa luoteeseen ja Itä-Suomessa ja Lapissa länteen, alkoi paljastua uusia järviä. Kun kaikki jää oli Suomesta hävinnyt, laskivat kaikki merkittävien järvien valuma-alueet kohti luodetta eli muinaiseen Pohjanlahteen ja Perämereen. Fennoskandiassa kohosi juuri Perämeren ympäristössä maaperä nopeammin kuin muualla. Monet Suomen suurjärvistä olivat aluksi pitkiä merenlahtia, mutta niidenkin laskukynnys kohosi merenpinnan yläpuolelle ja ne kuroutuivat yksitellen erilleen merestä. Kaikki nykyisen Järvi-Suomen suurimmat vesistöt olivat kuroutuneet järviksi noin 9 000 vuotta sitten. Maankohoaminen synnytti uusille maa-alueille uusia järviä, joita syntyi pieniinkin painanteisiin. Maankohoaminen vaikutti myös olemassa oleviin järviin siirrellessään niiden rantaviivoja ja jopa yhdistäen niitä. Suurin esimerkki oli Muinais-Suur-Saimaan ja Muinais-Päijänteen yhdistyminen noin 7 000 vuotta sitten. Tätä Sisä-Suomen suurjärveksi kutsuttua vaihetta kesti vain 200 vuotta ja se laski Perämereen.