Itävallan historia 1918–1945
Itävallan valtiota, jota joskus kutsutaan ensimmäiseksi tasavallaksi, luotaessa ympärysvaltojen ongelmana oli luoda kansallisvaltioita monikulttuurisesta valtakunnasta, jossa kansallisuusryhmät eivät eläneet tarkkojen rajojen erottamina. Itävalta sai yhtenäiset saksankieliset tai valtaosaltaan saksalaiset Ylä-Itävallan, Ala-Itävallan, Steiermarkin, Kärntenin, Tirolin Brennerin solan pohjoispuolelta, Vorarlbergin ja siivun Länsi-Unkarista, josta tuli Burgenlandin maakunta. Keisarikunnassa näillä ei ollut ennen ollut mitään yhteistä identiteettiä tai nationalismia. Yhteinen kieli ja historialliset siteet Habsburgien valtakuntaan pitivät maan koossa ympärysvaltojen painostuksen lisäksi.
Komárom-Esztergom
Komárom-Esztergom on lääni Luoteis-Unkarissa. Sen naapuriläänejä ovat Pest, Fejér, Veszprém ja Győr-Moson-Sopron. Pohjoisessa se rajautuu Slovakiaan. Lääni on nimetty Komáromin ja Esztergomin kaupunkien mukaan, joilla kummallakin oli ennen Trianonin rauhansopimusta oma lääninsä. Läänin pääkaupunki ja suurin kaupunki on nyt kuitenkin Tatabánya. Muita läänin suurimpia kaupunkeja ovat Tata ja Oroszlány. Läänin pinta-ala on 2 264 km² ja sen väkiluku arviolta 299 110 (vuonna 2015).