Alligaattorikilpikonna
Alligaattorikilpikonna ("Macrochelys temminckii") on näykkijäkilpikonniin kuuluva vedessä elävä kilpikonnalaji. Se on maailman suurin makeanveden kilpikonna. Alligaattorikilpikonna elää joissa ja järvissä Yhdysvaltojen kaakkoisosissa. Se on raskaasti panssaroitu, hidasliikkeinen ja painaa noin 70–90 kiloa. Se voi kasvaa noin metrin pitkäksi, josta 80 senttiä on kilpeä. Alligaattorikilpikonna hankkii ravintonsa syömällä raatoja sekä vaanimalla saalista. Se houkuttelee kaloja luokseen suupohjan matomaisen ulokkeen avulla. Kun saalis tulee riittävän lähelle, se avaa kitansa, ja kala imeytyy vesivirran mukana syvälle suuhun. Alligaattorikilpikonna syö kalojen lisäksi nilviäisiä, sammakoita, käärmeitä, kotiloita, simpukoita, rapuja, hyönteisiä, vesikasveja, nisäkkäitä ja muita kilpikonnia. Alligaattorikilpikonna elää luonnossa 11–45 vuotta, mutta vankeudessa eräs yksilö eli 70-vuotiaaksi. Se munii noin 10–50 munaa maahan kaivettuun pesäkoloon.
Kilpipyrstökäärmeet
Kilpipyrstökäärmeet ("Uropeltidae") ovat pienikokoisia ja kaivautuvia, Intiassa ja Ceylonilla eläviä käärmeitä. Nimensä ne ovat saaneet useimmilla lajeilla olevasta, pyrstön kärkeä ympäröivästä piikikkäästä kilvestä. Myös kilpipyrstökäärmeiden kallon luut liittyvät toisiinsa tiiviimmin kuin kehittyneillä käärmeillä. Kallon rakenteessa on muitakin alkeellisia piirteitä. Vasen keuhko on oikeaa pienempi. Vatsakilvet eivät kilpipyrstökäärmeillä eroa muista ruumista peittävistä suomuista. Pienet silmät ovat suomujen peitossa. Ravinnokseen kilpipyrstökäärmeet käyttävät pääasiallisesti toukkia ja matoja.