Unkarin neuvostotasavalta
Unkarin neuvostotasavalta oli ensimmäisen maailmansodan loppumista seuranneen sekasorron aikana Unkarissa valtaan noussut kommunistihallinto 21. maaliskuuta – 1. elokuuta 1919. Béla Kunin johtama Unkarin kommunistinen puolue oli noussut valtaan Mihály Károlyin tasavallan romahdettua. Myös neuvostotasavalta ajatui pian vaikeuksiin taloudellisten ja ulkoisten uhkien takia. Sen kannatusta söivät uudistusten epäonnistuminen ja neuvostotasavallan vastustajiin kohdistettu terrori. Neuvostohallitus joutui lopulta eroamaan 1. elokuuta 1919 romanialaisten joukkojen edetessä kohti pääkaupunki Budapest. Neuvostovallan jälkeen valtaan nousi lopulta valtionhoitajaksi nimitetty Miklós Horthy.
Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta (1919)
Koko toimikautensa ajan Valko-Venäjän neuvostotasavallan johtajana toimi Źmicier Žyłunovič. Vain kuukautta myöhemmin valtion perustamisesta, se yhdistettiin Liettuan neuvostotasavallan kanssa Liettualais-valkovenäläiseksi neuvostotasavallaksi. Liettualais-valkovenäläisen neuvostotasavallan hajottua Valko-Venäjän alueelle syntyi Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta, joka oli yksi Neuvostoliiton perustajavaltioista.