Teoderik I (Austrasia)
Klodvigin kuoltua vuonna 511 valtakunta jaettiin neljään osaan hänen poikiensa kesken. Teoderik sai Metzin eli Kölnin vanhan kuningaskunnan, johon kuului Reims, ripuaaristen frankkien alue sekä Moselin laakso, Champagne ja Auvergne. Teoderik hallitsi myös Reinin itärantaa ja alemanneja. Vuonna 524 hän teki veljensä Klodomirin kanssa sotaretken burgundeja vastaan. Klodomir kuoli retken aikana. Vuonna 531 Teoderik liitti myös Thüringenin valtakuntaansa.
Ristiretket vendejä vastaan
Henrikin tappion myötä vendit menettivät ainoan mahdollisen suojelijansa tanskalaisia vastaan. Valdemarin poikien Knuut VI:n (kuninkaana 1182–1202) ja Valdemar II:n (kuninkaana 1202–1241) aikana Tanskan valta kasvoi entisestään. Henrikin herttuakunta jaettiin pienempiin osiin, eivätkä uudet hallitsijat pystyneet estämään Tanskan vallan laajentumista. Keisari piti Tanskan laajentumista vaarallisena ja yllytti Pommerin herttuaa Bogislavia sotaan Tanskaa vastaan. Tanskalaiset kukistivat liutizien ja pommerilaisten laivaston Greifswalder Boddenin meritaistelussa 19. toukokuuta 1184. Seuraavana vuonna tanskalaiset alkoivat piirittää Kamienin kaupunkia. Paikalliset papit (Kamien oli ollut kristitty jo vuosikymmeniä) yrittivät neuvotella tanskalaisten kanssa. Lopulta herttua Bogislav suostui rauhaan, jonka mukaan hän sai pitää Pommerin läänityksenä Tanskan kruunulta. Tämän jälkeen Tanskan kuningas oli kiistatta vendien hallitsija. Tulevina vuosina myös lännempänä, obotriittien ja vagrien mailla asuvat saksalaiset ja vendit tunnustivat Tanskan kuninkaan hallitsijakseen. Knuut Valdemarinpoika alkoi nyt kutsua itseään "tanskalaisten ja vendien kuninkaaksi".