Palvelunestohyökkäys
Palvelunestohyökkäykset ovat useissa maissa kriminalisoituja. Suomessa niistä voidaan tuomita rikoslain 38 luvun 5 pykälän mukaisesti tietoliikenteen häirintänä sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Myös palvelunestohyökkäyksen yritys on rikos. Britannian lain mukaan hyökkäyksestä voi saada jopa kymmenen vuoden vankeusrangaistuksen.
Työpaikkakiusaaminen
Workplace Bullying Instituten tutkimuksen mukaan yhdysvaltalaisessa kulttuurissa esiintyvän työpaikan henkisen väkivallan taktiikoista 25 yleisintä ovat:Työpaikkakiusaajista yllättävän harva tunnistaa itsensä kiusaajaksi. Näin on haastattelututkimuksissa todettu.
Syyskuussa 2013 alkoi suurta julkisuutta saanut kiusaamisoikeudenkäynti, jossa syytettynä oli Auto- ja kuljetusalan työntekijäliiton AKT:n entinen johtaja Timo Räty. Oikeudenkäynnissä tutkittiin jopa kuusi vuotta (vuosina 2006-2012) jatkunutta työpaikkakiusaamista, joka sai oikeudessa nimikkeen pahoinpitely. Käräjäoikeus katsoi v. 2015 Rädyn syyllistyneen myös työsyrjintään, sillä kiusaamisesta valittanut Hilkka Ahde erotettiin heti hänen tehtyään Aluehallintovirastolle käsittelypyynnön epäasiallisesta kohtelustaan. Hovioikeus kuitenkin kumosi syytteen työsyrjinnästä vuonna 2016, koska oli vaikeaa todistaa, että Ahde erotettiin juuri kiusaamisilmiannon takia. Päätös ei ollut yksimielinen, vaan se tehtiin äänestämällä. Helsingin hovioikeus vahvisti kuitenkin käräjäoikeuden Rädylle langettaman työpaikkakiusaamistuomion eli tuomion henkisestä pahoinpitelystä. Räty tuomittiin 80 päiväsakkoon, joka merkitsi Rädyn silloisella AKT:n puheenjohtajan tulotasolla noin 2000 euron sakkoja.