Neuvostoliitto
Neuvostoliiton talous oli suunnitelmatalous, jossa toteutettiin marxilais-leniniläistä sosialismia. Neuvostoliiton perustuslaissa talousjärjestelmän ja koko yhteiskunnan tavoitteeksi sanottiin kommunismi eli luokaton, sosiaalisesti tasa-arvoinen, tuotantovälineiden yhteisomistukselle perustuva yhteiskunta. Kommunismia ei katsottu saavutetun Neuvostoliitossa, vaan ideologisesti vallitsevaa tilannetta pidettiin eräänlaisena siirtymävaiheena uuteen yhteiskuntaan. Virallisesti Neuvostoliitto eli proletariaatin diktatuurin vaihetta siirtymisessä kommunismiin. Laajalle levinneen käsityksen mukaan kysymyksessä oli kuitenkin pikemmin puolue-eliitin diktatuuri, millä saattoi olla merkitystä koko järjestelmän romahdukseen.
Kommunistinen vallankumous
Karl Marxin "Kommunistisen manifestin" ja hänen myöhempien kirjoitusten johtoajatuksena oli luokkataisteluteoria ja materialistinen historiakäsitys. Marxin mukaan historian edetessä omistajien ja työtätekevien välille oli kärjistynyt taistelu. Marxin mukaan teollistuminen johti omaisuuden keskittymiseen harvojen käsiin ja työläisten olot jatkuvasti heikkenivät. Kriisi tulisi lopulta johtamaan vallankumoukseen, jonka tuloksena olisi kommunistinen yhteiskunta ilman luokkaeroja. Kapitalismin korvaaminen kommunismilla mielletään yhteiskunnalliseksi parannukseksi.