Tieteellinen vallankumous
Thomas S. Kuhn sovelsi tieteenfilosofiassaan aiemmin kehitettyä paradigma-käsitettä. Hän ymmärsi tieteen kehittymisen perustuvan vallitseviin paradigmoihin, etenkin niiden muutoksiin. Paradigmalla tarkoitetaan sen hetkisen näkemyksen mukaista oikeaksi todettua teoriaa tai tietoa. Esimerkkinä paradigmasta voidaan antaa se, kuinka 1800-luvun alkuun saakka luultiin aurinkokunnassa olevan seitsemän planeettaa. Urbain Le Verrierin laskelmien ansiosta nykyisin tiedetään, että on olemassa kahdeksaskin planeetta, Neptunus (kun Plutoa ei lasketa planeetaksi). Kuhnia siteeraten paradigma on ”universaalisti tunnustettu tieteellinen saavutus, joka tuottaa jonkin aikaa tieteenharjoittajien yhteisön malliongelmat ja niiden ratkaisut”.
Hans Driesch
Filosofiassa Drieschin ajattelu oli vitalistista. Hän katsoi, että sikiönkin kehityksessä havaittava elämän autonomia ja organismissa vaikuttava muodon antava tekijä on Aristoteleelta lainatulla termillä "entelekheia", jotain jolla on oma päämääränsä itsessään. Hän käytti tästä myös nimitystä "psykoidi", jolla hän tarkoitti entiteettiä, jolla on psyykkistä potentiaalia, joka ilmenee ei-avaruudellisena, intensiivisenä ja kvalitatiivisena ennemmin kuin avaruudellisena, ekstensiivisenä ja kvantitatiivisena. Drieschin ajattelu kohtasi suurta vastustusta.