Vesikauris
Vesikauriilla ei ole sarvia ja se on siten ainoa hirvieläinlaji, jonka uroksilla ei ole sarvia aseinaan. Niiden sijasta uroksen yläkulmahampaat ovat kehittyneet noin seitsemän senttimetrin pituisiksi torahampaiksi, joita se käyttää tappeluissa muita uroksia vastaan. Hirvieläimistä vesikauriin lisäksi vain muntjakeilla ja tupsuhirvellä on vastaavanlaiset torahampaat. Vesikauriin turkki on väriltään kesällä punaruskea ja talvella himmeän ruskea. Vasoilla on kyljissään vaaleita täpliä. Vahvat takaraajat ovat eturaajoja pidemmät. Korvat ovat lyhyet ja pyöreähköt.
Jättiläishirviantilooppi
Jalkojen sisäosat ovat hieman vaaleammat kuin ulko-osat, lukuun ottamatta sorkkien yläpuolella olevia mustia ja valkoisia laikkuja ja eturaajojen yläosien mustia täpliä. Myös korvissa on mustia laikkuja. Molemmissa poskissa on valkea täplä, ja kummankin silmän edessä on valkea viiru. Huulet ovat valkoiset. Uroksille kasvaa otsan kohdalle ruskea karvapatti. Patin alapuolella nenän edessä on musta laikku. Molemmilla sukupuolilla on suuret spiraalinmuotoiset sarvet. Naaraiden sarvet ovat kuitenkin lyhyemmät ja ohuemmat, korkeintaan 66 senttiä pitkät, kuin uroksilla, joiden sarvet voivat olla jopa 123 sentin mittaiset. Sarvet ovat melko suorat ja muodostavat uroksilla V:n muotoisen kuvion. Jättiläishirviantilooppi ei nimestään huolimatta ole paljoa tavallista hirviantilooppia suurempi, vaan lajin useissa erikielisissä nimissä esiintyvä "jättiläis"-nimitys juontuu sen helluvaisesta ja sarvista, jotka ovat suuremmat kuin hirviantiloopilla. Jättiläishirviantiloopin sorkat ovat myös kapeammat kuin tavallisen hirviantiloopin.