Espanja
Vanhimmat merkit nykyihmisestä Espanjassa ovat 35 000 vuoden takaa. Espanjan varhaisimpia nimeltä tunnettuja asukkaita olivat iberit, joiden puhuma kieli ei ollut indoeurooppalainen. Ajanlaskun alkua edeltävällä vuosituhannella foinikialaiset, kreikkalaiset ja karthagolaiset perustivat Espanjaan kauppatukikohtia. Roomalaiset valtasivat Espanjan Karthagolta toisessa puunilaissodassa 200-luvulla eaa. ja seuraavalla vuosisadalla käytiin ns. keltiberisodat keltiberiheimojen ja roomalaisten välillä. Roomalaisten käyttämästä latinasta periytyy espanjan kieli. Länsi-Rooman hajoamisvaiheessa 400-luvulta alkaen germaaniheimot kuten gootit ja vandaalit perustivat Espanjan alueelle lyhytikäisiä valtakuntia. 700-luvulla islaminuskoiset maurit valloittivat Espanjan nopeasti. Islamilaisen Espanjan pääkaupunki Córdoba oli vaurain ja sivistynein keskus sen ajan Euroopassa.
Valencian kieli
Valencian kieli on Espanjan Valencian itsehallintoalueella puhutusta katalaanin kielestä käytetty nimitys. Se on yhdessä espanjan kanssa alueen virallinen kieli. Valencian kirjakieli perustuu lähinnä eteläisen Valencian murteeseen. Kielitieteellisesti valencian kieli kuuluu katalaanin kielen yhteyteen ja tarkemmin sanottuna katalaanin länsimurteisiin. Valencian kieliakatemia, (Acadèmia Valenciana de la Llengua, AVL) on linjannut, että valencian kieli ja katalaani ovat yksi ja sama kieli, josta kuitenkin käytetään rinnakkain kahta eri nimitystä.