Sursillin suku
Sukuteoksen lähtökohtana on uumajalainen vauras talonpoika ja lautamies Erik Ångerman, jota kutsuttiin nimellä Sursill (hapansilli). Hänen puolisonsa lienee ollut Dordi-niminen henkilö. Ångerman eli 1500-luvun alkupuolella ja lienee kuollut noin 1550 ja on kantaisä laajalle jälkeläisverkostolle myös Suomessa.
Udmurttien kirjallisuus
1930-luvulla tärkeimmälle sijalle nousi proosa. Aleksandr Mironovin (1905–1931) pienoisromaanin "Kydalo" (”Karaistuvat”, 1931) ja Mihail Konovalovin pienoisromaanin "Vuryso bam" (”Arpinaama”, 1933) aiheena on kansallisen työväenluokan muodostuminen. Konovalovin historiallinen romaani "Gajan" (1936) kertoo udmurttien osallistumisesta Jemeljan Pugatšovin talonpoikaiskapinaan. Grigori Medvedev laati maatalouden kollektivisoinnista kertovan kolmiosaisen sosiaalipsykologisen romaanin "Löźa besmen" (”Lözjan raja”, 1932–1936, kolmas osa ilmestyi 1958). Pjotr Blinovin romaanin "Ulem pote" (”Haluan elää”, 1940) aiheena on ihmisen psykologinen muutos. Kedra Mitrein pienoisromaanin jatko-osa "Zurka Vužgurt" (”Vanhakylä vavahtaa”, 1936) kuvaa vallankumousta edeltäviä tapahtuvia Udmurtian maaseudulla. Erityisen suosittu oli Filipp Kedrovin pienoisromaani "Kat’a" (1940), joka kertoo udmurttinaisen yhteiskunnallisesta heräämisestä.