Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Hän aloitti teoksen suunnittelun Helsingin Kaapelitehtaalla sijaitsevassa ateljeessaan ja teki varsinainen maalaustyön juhannuksesta 2002 lähtien tasavallan presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa. Ajatus teoksen maalaamisesta kesäasunnolla oli Halosen idea. Wardi vietti paikassa lähes koko kesän tarkkaillen ensimmäiset viikot Halosta ja Kultarannan värimaailmaa, jonka jälkeen hän toteutti loppukesän ajan saamaansa näkemystä. Wardi oli keväällä käynyt katsomassa maalauksen sijoituspaikkaa valtioneuvoston linnassa, ja löytänyt sitä vastaavan puolipyöreän tilan Kultarannan terassilta. Valtioneuvoston sovitettua taulua paikalleen hän viimeisteli muotokuvaa syyskuussa presidentin virka-asunnolla Mäntyniemessä ja vielä myöhemmin syksyllä ateljeessaan. Saatuaan maalauksen valmiiksi Wardi toimitti sen Ateneumiin kehystettäväksi. Teoksen hinta oli 30 000 euroa.
Eduskuntatalo
Suomen tasavallan presidenttien patsaista pääosa on pyritty sijoittamaan Eduskuntatalon läheisyyteen. Talon edessä olevalla pihanurmikolla sijaitsevat Wäinö Aaltosen toteuttamat K. J. Ståhlbergin patsas (1959) ja P. E. Svinhufvudin patsas (1961), joista ensin mainittu on pohjoisella ja jälkimmäinen eteläisellä sivustalla. Samassa korttelissa välittömästi Eduskuntatalon pohjoispuolella olevassa Eduskuntapuistossa on Kalervo Kallion veistämä Kyösti Kallion patsas (1962). Myös marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas (1960), J. K. Paasikiven muistomerkki (1980) ja Urho Kekkosen muistomerkki (2000) ovat näköetäisyydellä rakennuksesta.