Kemal Atatürk
Vuonna 1931 hallitseva Tasavaltalainen kansanpuolue (CHP) julisti hallituksen virallisen ideologian, ns. kemalismin, jonka Atatürk määritteli. Kemalismin periaatteita ovat tasavaltalaisuus, nationalismi, populismi, valtiojohtoisuus, sekularismi ja vallankumouksellisuus (tai uudistusmielisyys, reformismi). Vuonna 1930 hän oli määrännyt Fethi Okyar Beyn perustamaan oppositiopuolueen demokratian nimissä. Vapaan tasavaltalaispuolueen ideologia oli sama, lukuun ottamatta etatismia. CHP:tä vastustava oppositio kerääntyi pian uuden puolueen ympärille, ja seurauksena oli että puoluejohtaja Fethi Okyar lakkautti puolueen.
Atatürk antoi Turkille uutta arvovaltaa kansainvälisellä kentällä sotilaallisilla ja poliittisilla saavutuksilla. Merkittävin ulkopoliittinen voitto oli Bosporinsalmen hallinta, jonka Turkki sai heinäkuun 1936 Montreux'n yleissopimuksella. Atatürk oli vielä suosittu turkkilaisten keskuudessa kuollessaan 1938 maksakirroosiin Dolmabahçen palatsissa, Istanbulissa.
Kapulakieli
Kapulakieli on kuvaannollinen nimitys tarpeettoman vaikeatajuisesta virkakielestä tai muusta kömpelöstä kielestä. Kapulakieli on tavallinen vallankäytön väline: hämärillä ja moniselitteisillä ilmauksilla voi luoda harhakuvan asiantuntevuudesta. Kapulakieltä pidetään usein haitallisena, koska se vaikeuttaa tekstin ymmärtämistä. Kapulakielen eräs piirre on kirjoittajan persoonallisuuden hävittäminen ja yleinen konkreettisuuden välttely. Lisäksi kapulakielessä viljellään usein svetisismejä tai anglismeja ja muita rakenteita, jotka eivät ole tyypillisiä normaalille kielenkäytölle. Erityisesti politiikkaa on syytetty liiallisesta kapulakielen käytöstä.