Liuos
Jos liuotin on kaasu, siihen voivat yleensä liueta vain toiset kaasut. Esimerkkinä kaasu­maisesta liuoksesta voidaan mainita ilma, jossa happi ja muut kaasut ovat liuenneet typpeen. Koska molekyylien välisillä vuoro­vaikutuksilla ei kaasuissa ole sanottavaa merkitystä, pieninä pitoisuuksina esiintyvät kaasut muodostavat varsin triviaaleja liuoksia. Usein niitä ei edes nimitetä
liuoksiksi vaan kaasu­seoksiksi.
Liukoisuus
Liuoksen sanotaan olevan kylläinen, kun siihen ei tietyssä lämpötilassa liukene lisää samaa ainetta. Jos liuos on kylläinen jonkin aineen osalta, siihen voi silti vielä liueta jotain toista ainetta. Jos vesiliuos on kylläinen esimerkiksi suolan osalta, siihen voi yhä liueta vaikkapa sokeria.