Färsaaret
Färsaarilla asui heinäkuussa 2017 50 250 ihmistä, joista noin 42 prosenttia pääkaupungissa Tórshavnissa. Pääosa asukkaista on skandinaavista ja anglosaksista alkuperää olevia, fääriä puhuvia färingejä. Monet asukkaista muuttavat opiskelemaan ulkomaille, sillä jatko-opiskelumahdollisuudet ovat muuten rajalliset. Vaikka saarilla on pitkät balladi- ja tanssiperinteet, moderni kirjallisuus ja taide kehittyivät vasta 1900-luvulla. Färsaarten kansallisurheilulaji on soutu, joka on osa saarten kulttuurihistoriaa. Färsaaret on saanut negatiivista julkisuutta vuotuisen valaanpyyntiperinteensä (Grindadráp) vuoksi, jossa satoja pallopäävalaita ajetaan rantaan kyläläisten tapettavaksi.
Faras
Meroen kuningaskuntaa kuulunut Faras perustettiin vuoden 500 tienoilla eaa. 600-luvun loppupuolella siitä tuli kristityn Nobatian pääkaupunki. Sieltä on löydetty muinaisen kaupunginmuurin, arabien uudelleen rakentaman linnoituksen, lukuisten kirkkojen, luostarin ja asuintalojen raunioita. Kirkkojen ainutlaatuiset freskot todistavat erityisen nubialaisen seinämaalauskoulukunnan olemassaolosta. Kaupungin lähellä sijaitsivat Ramses II:lle ja kuningatar Hatšepsutille omistetut kalliotemppelit, meroelaisen palatsin ja hautausmaan sekä Tutankhamonin temppelin rauniot.