Supernova
Supernovan kirkkaus noudattaa tyypistä riippuen sille ominaista valokäyrää, jossa se nopeasti kirkastuen saavuttaa maksimikirkkauden muutamassa päivässä, kunnes se alkaa hiipua hiljakseen himmeämmäksi. Monet paljain silmin havaitut supernovat ovat näkyneet jopa vuosien ajan. Räjähtävistä supernovista jää jäljelle supernovajäänne, joka hehkuu pitkään monilla eri aallonpituuksilla ja on nähtävissä tuhansiakin vuosia. Supernovissa muodostuu rautaa raskaampia alkuaineita kuten uraania, tinaa ja kultaa. Supernovien jäänteistä oletetaan uusien tähtien ja aurinkokuntien synnyn, ja että muinaisten supernovien ydinjätteistä syntyy tähtiä ja planeettoja.
Kivijäätikkö
Kivijäätikkö on kivien peitossa oleva jäätikkö joita esiintyy yleisimmin arktisilla ja vuoristoisilla alueilla. Vuoristoissa kivijäätiköitä esiintyy puurajan yläpuolella. Eroosion synnyttämä kiviaines ovat pudonnut kallionseinämistä ja jää sementoi sitä. Samantapaista kivimateriaalia tulee jäätiköistä esiin niiden loppupäässä. Kivimateriaalin seassa voi olla erittäin isojakin lohkareita. Alapäässä lohkareiden tullessa esiin ne muodostavat jyrkän reunan.