Tietoisuus
Jotkut mielenfilosofit jakavat tietoisuuden "fenomenaaliseen tietoisuuteen", jolla tarkoitetaan subjektiivista kokemusta itseään, ja "pääsytietoisuuteen", jolla tarkoitetaan sitä, että mielessä oleva informaatio on aivojen prosessointijärjestelmien saatavilla. Fenomenaalinen tietoisuus on yhtä kuin "olla jotakin", pääsytietoisuus on yhtä kuin "olla tietoinen jostakin".
Fenomenografia
Fenomenografista tutkimusstrategiaa on sovellettu lähinnä eurooppalaisessa laadullisessa tutkimuksessa pohjoismaissa, Iso-Britanniassa ja Australiassa. Pohjois-Amerikassa fenomenografia on melko tuntematon tutkimussuuntaus. Esimerkiksi Denzinin ja Lincolnin laadullisen tutkimuksen käsikirjassa ei ole huomioitu fenomenografiaa ollenkaan. Syntyessään fenomenografinen tutkimus keskittyi erilaisiin oppimiskäsityksiin, sittemmin on keskitytty erilaisiin kasvatuksen ja koulutuksen ilmiöihin ja viime vuosina on tutkittu erityisesti oppimisen ja tietoisuuden perusteita. Fenomenografia on myös levinnyt kasvatustieteestä muille ihmistieteiden aloille. Esimerkiksi Jan Theman on soveltanut fenomenografista otetta politiikan tutkimuksessa. Muun muassa Ruth Dunkin on soveltanut fenomenografista otetta taloustieteessä. Myös kirjastotieteessä on käytetty fenomenografista tutkimusotetta.