Terrorismi Suomessa
1900-luvun suomalaisten nationalistien venäläisiin kohdistamia murhia voidaan pitää terrorismina. Nationalistinen terrorismi ilmeni myös Lapuan liikkeen toiminnassa.
Eräs äärinationalisti teki Jyväskylän puukkoiskun, joka voidaan nähdä terroritekona. Monesti terrorismista puhuttaessa tarkoitetaan islamilaisten jihadistien tekemiä terroritekoja. Islamilaisen terrorismin uhka lisääntyi Suomesaakin Al Qaidan ja Isisin tyyppisten kovan linjan islamistijärjestöjen levittäessä vaikutustaan muslimien piirissä. Supo alkoi nostaa terrorismin uhka-arviota jo vuonna 2009. Niinpä turvapaikanhakijan elokuussa 2017 tekemä Turun joukkopuukotus on katsottavissa ensimmäiseksi jihadistiseksi terroriteoksi Suomessa. Asiantuntijoiden mukaan terrorismin riski Suomessa on kasvussa.
Venäjän kerrostalopommit
Venäjällä teoriaa ovat kannattaneet muun muassa tšetšeenit, Boris Kagarlitski, Vladimir Pribylovski, Anna Politkovskaja, Aleksandr Litvinenko ja kenraali ja poliitikko Aleksandr Lebed. Ulkomailla ajatusta on tuonut esille David Satter. Tämä salaliittoteoria esitetään muun muassa Juri Feštinskin ja Aleksandr Litvinenkon kirjassa "Venäjä kuilun partaalla". Tämän kirjan kustansi alkujaan maasta paennut oligarkki Boris Berezovski. Myös Satter on kytköksissä Berezovskiin. Näin ollen Venäjän viranomaisten ja muutamien läntistenkin asiantuntijoiden mielestä salaliittoteoria on tarkoitettu tukemaan Berezovskia. Duumassa oli 2000-luvun alussa vireillään salaliittoteoriaa koskeva tutkimus, mutta tutkimusta ajaneet komitean jäsenet ovat joutuneet muun muassa murhien ja pahoinpitelyjen kohteiksi. Muutenkin salaliittoteoriaa julkisesti tukeneet ovat joutuneet onnettomuuksien ja väkivallan kohteeksi. Komiteassa olivat Sergei Kovaljov, Juri Štšekotšihin ja Sergei Jušenkov, joista kaksi viimeistä murhattiin.