Wilhelm Röntgen
Wilhelm Conrad Röntgen (27. maaliskuuta 1845 Lennep, Preussi (nykyinen Saksa) – 10. helmikuuta 1923 München, Saksa) oli saksalainen fyysikko, joka tunnetaan erityisesti röntgensäteiden kokeellisesta löytämisestä. Hänen kehittämäänsä konetta, joka lähettää röntgensäteitä, kutsutaan röntgenlaitteeksi. Wilhelm Röntgen sai löydöstään maailman ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1901, mutta itse suhtautui löytämäänsä säteilyyn hyvin vaatimattomasti. Röntgenin löytö aiheutti pienen vallankumouksen fysiikan alalla ja useat tiedemiehet aloittivat sen tutkimisen. Se sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa. Alkuaine numero 111 nimettiin Röntgenin mukaan marraskuussa 2004 röntgeniumiksi, jonka lyhenne on Rg (aiemmin Unununium).
August Wilhelm Eklund
August Wilhelm Eklund syntyi Inkoossa 25. maaliskuuta 1812 tilanhoitajan perheeseen. Vuonna 1826 hänet hyväksyttiin maanmittausvirkakunnan oppilaaksi hänen ollessaan 14-vuotias, ja hän oli luultavasti toiminut jo tätä ennen jonkun maanmittarin apulaisena. Vuonna 1832 hän kirjoittautui Helsingin yliopistoon maanmittauksen opiskelijaksi ja vuonna 1835 hän suoritti professori J.J. Nervanderille "filosofisen maanmittaustutkinnon". Maanmittarin pätevyyteen vielä vaadittua auskultantintutkintoa hän ei koskaan ehtinyt suorittaa, koska hän kuoli ”rintatautiin” 30. huhtikuuta 1837 ollessaan vain 25-vuotias. Muutamaa vuotta aikaisemmin hän oli aloittanut Suomen kartan laatimisen. Karttaa hän teki Päämaanmittauskonttorissa, sen arkistossa olevaa aineistoa hyödyntäen, esimiehensä, viraston ylijohtajan Carl Gustaf Tawaststjernan luvalla ja konttorin ”valvonnassa”. Kartan konseptin hän luovutti kuolinvuoteellaan sen kustantajaksi lupautuneelle G. O. Waseniukselle.