Bosoni
Mittabosonit ovat alkeishiukkasia eikä niillä siis ole omaa sisäistä rakennetta, ja ne toimivat fermioneiden välillä perusvuorovaikutusten välittäjinä. Hiukkasfysiikan standardimallin mukaisesti mittabosoneita ovatMyös gravitaatiovuorovaikutuksen hypoteettinen välittäjähiukkanen, gravitoni, on teorian mukaan bosoni, samoin kuin standardimallin ennustama Higgsin hiukkanen on bosoni. Standardimallin muut hiukkaset ovat fermioneja.
Biometria (tilastotiede)
Viime vuosina kehittynyt teknologia ja sitä myötä
tehokkaammaksi muotoutuneet laskentamenetelmät ovat lisänneet
tietokonelähtöisten metodien käyttöä. Näihin menetelmiin lukeutuu muun muassa
bootstrap-menetelmä. Lisäksi monet nykyaikaiset tuotteet, kuten mikrosirut, DNA:n
sekvensointi ja massaspektrometri tuottavat valtavan määrän tietoa, jota
voidaan analysoida vain biometrian avulla. Esimerkiksi mikrosirulla voidaan
mitata kaikkia ihmisen geenejä samanaikaisesti, mutta vain pieni osa niistä
pystytään luokittelemaan sairaaksi/terveeksi geeniksi. Tällöin esiintyy
multikollineaarisuutta. Geenien välisen voimakkaan korreloinnin takia voi
esimerkiksi vain 5% geeneistä selittää yli 90% vastemuuttujan vaihtelusta.
Tässä tapauksessa voidaan soveltaa biometriaa, jotta saadaan vähennettyä
dimensioita. Klassiset tilastolliset menetelmät, kuten lineaarinen tai
logistinen regressio, eivät toimi hyvin, jos dimensioiden määrä on suuri.
Selitysasteeksi voidaan saada jotain suurta, vaikka tilastollinen malli ei olisi
toimiva. Viime aikoina satunnaismetsä-menetelmä on kasvattanut suosiotaan. Tässä
menetelmässä tuotetaan paljon satunnaisia päätöspuita, jotka luokitellaan.
Etuna tässä menetelmässä on, että piirtäminen ja tulkitseminen on helppoa. GSEA
on uusi analyysimenetelmä suurikapasiteettisia biologisia kokeita varten. Tässä
menetelmässä tutkitaan yksittäisten geenien sijasta kokonaisia geeniryhmiä.
Tämä on robustimpi menetelmä ja etuna tässä on, että se ei ole niin herkkä
virhemittauksille. Lisäksi tässä lähestymistavassa voidaan hyödyntää tietoa
biokemiallisista reiteistä.Biometriasta on hyötyä lääketieteelle yleisesti sekä
yksittäisille lääkäreille ja kliinikoille. Yleisesti sitä voidaan hyödyntää
esimerkiksi uusien lääkkeiden kehittämisessä ja lanseeraamisessa. Yksittäiset
lääkärit puolestaan hyödyntävät biometrian avulla saatuja tuloksia esimerkiksi
päättäessään yksittäisen potilaan hoidosta. Biometrian soveltamisen
edellytyksenä on, että tuntee lääketieteen tutkimuskohteen sekä hallitsee
tarvittavat tilastolliset menetelmät.