Rio de Janeiro
Rio de Janeiro ([ʁi.u dʒi ʒɐˈnejɾu], suomalaisemmin [ri.o de ʒa'neiro], myös lyhyemmin "Rio") on São Paulon jälkeen Brasilian toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa Atlantin valtameren rannalla samannimisessä osavaltiossa. Kaupungissa asuu 6,3 miljoonaa (2010) ihmistä 1 260 km²:n kokoisella alueella. Laajemmalla metropolialueella asukkaita on lähes 12 miljoonaa. Brasiliassa kaupunki tunnetaan myös lisänimellä "Cidade Maravilhosa", ’Suurenmoinen kaupunki’. Rio de Janeirossa syntynyttä brasilialaista kutsutaan nimellä "carioca".
Minas Geraes
Vaikkei ensimmäistä maailmansotaa käytykään Brasilian maaperällä, oli sillä murskaava vaikutus maan talouteen. Kahvin ja kumin hinnat romahtivat, sillä sota-aikana kumilla oli heikko kysyntä, eikä Iso-Britannia sallinut kahvintuontia Eurooppaan, koska kaikki kauppalaivat oli varattu "tärkeämmille tuotteille". Tämän lisäksi kahvinvienti keskusvaltoihin julistettiin salakuljetukseksi, joten jokainen niitä kohti matkannut brasilialainen rahti joutui tutkinnan ja takavarikoinnin kohteeksi. Jopa joihinkin puolueettomiin maihin matkalla olleiden lastien perillepääsy estettiin, jotta kahvia ei varmasti pääsisi läpi mistään. Näistä rajoituksista huolimatta Brasilia julisti virallisesti puolueettomuutensa 4. elokuuta 1914. Se oli kuitenkin ympärysvaltoihin kallellaan ensimmäiset kolme vuotta sodasta kookkaan kauppalaivastonsa vuoksi. Kauppamiesten huvettua ympärysvalloissa brasilialaiset laivat alkoivat liikennöidä tyhjenneitä kauppareittejä. Toimintansa vuoksi alukset olivat vaarassa joutua saksalaisten sukellusveneiden hyökkäyksen kohteeksi, ja Saksan julistettua helmikuussa 1917 rajoittamattoman sukellusvenesodankäynnin voimaan useita brasilialaislaivoja upotettiin, mikä ajoi maan lähelle sodanjulistusta.
Brasilia luopui neutraaliudestaan Yhdysvaltojen ja Saksan välisessä sodankäynnissä 1. kesäkuuta 1917, muttei julistanut sotaa. Samaan aikaan Brasilian satamissa olleet saksalaiset kauppalaivat, 45 kappaletta kaiken kaikkiaan, saarrettiin ja vallattiin. Näistä suurin osa oli käyttökelvottmia sabotaasin ja heitteillejätön vuoksi. 28. päivä kesäkuuta Brasilia kumosi puolueettomuutensa kaikkien keskus- ja ympärysvaltojen suhteen, muttei vieläkään julistanut sotaa. Tämän liikkeen myötä brasilialaiset kauppalaivat saattoivat matkata ympärysvaltojen saattueissa.