Terveyden biodiversiteettihypoteesi
Biodiversiteettihypoteesin ydinajatuksen mukaan immuunijärjestelmämme kehittymiselle on oleellista, että altistumme riittävästi monimuotoisille ympäristöille ja etenkin niiden mikrobeille. Elinympäristön mikrobit vaikuttavat omaan mikrobistoomme, joka taas on vuorovaikutuksessa immuunijärjestelmämme kanssa. Immuunijärjestelmän häiriöt taas ovat perimmältään syynä tulehduksellisiin sairauksiin. Mikrobit ikään kuin kouluttavat kehittyvää immuunivastetta tunnistamaan todelliset uhat harmittomista allergeeneista, mutta täyttä yksimielisyyttä mekanismista ei ole saavutettu. Biologisen evoluution aikana olemme ikään kuin ulkoistaneet monia toimintojamme kehon mikrobiomille. Mikrobiomi koulii immuniteettia koko elämän ajan: elimistö käsittelee jatkuvasti vieraita biohiukkasia ja valkuaisaineita. Tasapainoinen immuunijärjestelmä erottaa vaaralliset hiukkaset vaarattomista ja omien solujen tuotteet vieraista. Nykyisillä kaupunkiväestöillä on viitteitä lievästä, pitkäaikaisesta tulehdustilasta suojatekijöiden heikentymisen seurauksena.
Raskauskouristus
Istukan verenkierron vähentyminen liittyy mahdollisesti immunologisten seikkojen aiheuttamaan epätyypilliseen sikiön ja äidin rajapintaan istukassa,  jota tromboplastit eivät  näytä läpäisevän täydellisesti. Istukka tuottaa normaalisti voimakkaasti verisuonia laajentavaa adrenomeduliinia, jonka tuotanto vähenee raskausmyrkytyksessä ja -kouristuksessa. Myös toisia verisuonia laajentavia aineita erittyy vähemmän. Niihin kuuluvat prostasykliini, thromboksaani A2, typpioksidi ja endoteliinit. Tuloksena on verisuonten supistuminen. Monet tutkimukset viittaavat siihen, että kyseessä olisi äidin alentunut immunologinen kyky sietää vauvan isää, jonka geenejä on sikiössä ja istukassa.