Paksusuolen syöpä
Paksusuolen syöpä () on ruoansulatuskanavan loppuosassa, umpisuolen (caecum), koolonin tai peräsuolen alueella esiintyvä pahanlaatuinen kasvain. Tavallisin muoto on limakalvosta kehittyvä rauhassolusyöpä eli adenokarsinooma (). Harvinaisia paksusuolisyövän muotoja ovat pahanlaatuinen (maligni) karsinoidikasvain ja lymfooma. Paksusuolen karsinooma on länsimaissa kolmanneksi yleisin ja toiseksi eniten kuolemia aiheuttava syöpä. Suomessa siihen sairastuu 2 000–2 500 henkilöä ja kuolee noin 1 000 henkilöä joka vuosi. Sen ajatellaan useimmiten syntyvän ruoansulatuskanavan seinämässä olevista niin sanotuista adenoomapolyypeistä. Ne ovat hyvänlaatuisia, nyppylämäisiä, varrellisia tai sienimäisiä muodostumia, jotka kuitenkin voivat vuosien kuluessa muuttua syöväksi. Tyypillinen paksusuolisyövän hoito on leikkaus, jossa osa paksusuolta poistetaan. Peräsuolen alaosan syövän leikkauksessa voidaan joutua uhraamaan peräaukko ja tekemään suoliavanne. Tietyissä tapauksissa hoitoa jatketaan kemoterapian keinoin.
Koriokarsinooma
Koriokarsinooma on trofoblastisairaus, istukan syöpä. Sairastuneella on taustalla tyypillisesti raskaus, keskenmeno tai rypäleraskaus. Kansainvälisesti sairautta tavataan yhden synnytyksen kohdalla 16 000:sta. Vain vähemmistö syövän saaneista naisista synnyttää normaalin tai elävän lapsen. Suurin sairastumisriski on yli 40-vuotiailla. Oireena on yleisimmin verinen vuoto kohdusta. Raskauteen liittyvä koriokarsinooma leviää hyvin usein keuhkoihin. Hengenahdistus tai keuhkonsisäisen verenvuodon aiheuttama etenevä veriyskä saattaa olla oireena keuhkometastaasista. Lisäksi syöpä saattaa levitä esimerkiksi maksaan tai aivoihin; näissä tapauksissa ennuste on huono. Ajoissa havaittuun koriokarsinoomaan solunsalpaajat kuitenkin tehoavat hyvin. Muita hoitomuotoja ovat leikkaus ja sädehoito.