Hilma Granqvist
Helsingin yliopisto ei kelpuuttanut Granqvistin jatkotutkimusta väitöskirjaksi, vaan se oli yliopiston asiantuntijoiden mielestä käsittelyltään ”kapea”. Åbo Akademin professori Edvard Westermarck oli työhön tyytyväinen, olihan hän itse tutkinut 1900-luvun alussa vastaavia aiheita Marokossa. Niinpä Granqvist väitteli tohtoriksi vuonna 1932 Åbo Akademissa tutkielmallaan "Marriage Conditions in a Palestinian Village I". Teoksen toinen osa valmistui vuonna 1935.
Sulo Hintikka
Hintikan vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Elias Aukusti Hintikka ja Sofia Liimatainen. Hän valmistui Polyteknillisestä opistosta insinööriksi 1907 ja toimi professori Gustaf Kompan assistenttina. Hänen väitöskirjansa "Kamfenilonitutkimuksia" oli ensimmäinen tekniikan alalta Suomessa koskaan laadittu. Se tarkastettiin Teknillisen korkeakoulun juhlasalissa 24. toukokuuta 1911. Korkeakoulun opettajakollegin valitsemina tarkastajina toimivat Komppa sekä kemian lehtori, tohtori Guss Mattsson. Opettajakollegin hyväksyttyä työn Hintikasta tuli tekniikan tohtori seuraavana vuonna. Hän oli aktiivinen tutkija, jonka työt tunnettiin ulkomaillakin. Hintikka tutki muun muassa tärpätin käyttöä bensiinimoottorin voimanlähteenä. Tärkeimmät hänen suomeksi julkaisemistaan teoksista olivat "Synteettinen alkoholi ja puualkoholi" (1919), "Eläin- ja kasvikunnan tuotteet kaupassa ja teollisuudessa" (1920), "Yleistajuinen kemia" (1921) sekä "Selluloosakemia" (1921). Hän laati lisäksi oppikirjoja ammattikouluja varten.