Skitsofrenia
Skitsofreniaa nähdään pääosin perinnöllisenä sairautena, vaikka geeniperimä selittää tähän päivään asti laajimman geenitutkimuksen mukaan 3,4 % skitsofrenian esiintyvyydestä. Nämä geenialueet eivät myöskään ole skitsofrenialle spesifejä, vaan altistavat myös muille häiriöille kuten depressiolle ja autismille. Nämä geenit ovat niin laajalle levinneet populaatiossa, että lähes jokaisen voidaan ajatella kantavan skitsofrenialle altistavia geenejä. Ajatus skitsofreniasta ensisijaisesti perinnöllisenä sairautena perustuu lähinnä kaksostutkimuksiin, joiden mukaan geenit selittävät keskimäärin 50 % skitsofrenian esiintyvyyden vaihtelusta.
Hallusinaatio
Kuuloharhat, etenkin monimutkaiset ja toistuvat on länsimaissa perinteisesti leimattu epänormaaleiksi ja mielisairauksien oireiksi, mutta normaaliuden käsitettä käytetään valikoivasti. Pitkäaikaiset kuuloharhat käsitetään usein automaattisesti psykoosioireiksi, ja ne riittävät itsessään skitsofreniadiagnoosiin, vaikka henkilö ymmärtäisi ne harhoiksi. Esimerkiksi skitsofrenian diagnostisissa kriteereissä ei nykyisinkään edellytetä, että ollakseen sairas henkilön täytyisi uskoa kokemiensa kuuloharhojen olevan tosia.