Karsinooma
Karsinooma on syövän muoto, joka saa alkunsa pintasolukosta eli epiteelistä. Karsinooma on kaikkein yleisin syöpämuoto, ja pääosa keuhkojen, mahalaukun, suoliston, virtsarakon ja ihon syövistä on karsinoomia. Kasvain todetaan karsinoomaksi mikroskooppitutkimuksessa. Karsinooman alalajeja ovat esimerkiksi adenokarsinooma, basaalisolukarsinooma, levyepiteelikarsinooma, papillaarinen karsinooma, musinoosi karsinooma ja uroteliaalinen karsinooma.
Koriokarsinooma
Koriokarsinooma on trofoblastisairaus, istukan syöpä. Sairastuneella on taustalla tyypillisesti raskaus, keskenmeno tai rypäleraskaus. Kansainvälisesti sairautta tavataan yhden synnytyksen kohdalla 16 000:sta. Vain vähemmistö syövän saaneista naisista synnyttää normaalin tai elävän lapsen. Suurin sairastumisriski on yli 40-vuotiailla. Oireena on yleisimmin verinen vuoto kohdusta. Raskauteen liittyvä koriokarsinooma leviää hyvin usein keuhkoihin. Hengenahdistus tai keuhkonsisäisen verenvuodon aiheuttama etenevä veriyskä saattaa olla oireena keuhkometastaasista. Lisäksi syöpä saattaa levitä esimerkiksi maksaan tai aivoihin; näissä tapauksissa ennuste on huono. Ajoissa havaittuun koriokarsinoomaan solunsalpaajat kuitenkin tehoavat hyvin. Muita hoitomuotoja ovat leikkaus ja sädehoito.