Taginaen taistelu
Itse taistelu ei todennäköisesti kestänyt kauan, mutta Prokopios kehuu molempien puolten rohkeutta. Totila käski joukkojensa käyttää vain peitsiään ja hylkäämään jousensa ja muut aseensa. Goottien ratsuväki hyökkäsi yhtenä suurena joukkona roomalaisten keskustaan ja kärsi joitakin tappioita jousimiesten nuolista. Rooman armeijan keskustassa olleet keihäsmiehet pitivät pintansa, ja goottien ratsuväki joutui perääntymään. Ei tiedetä, lähetettiinkö roomalaisten vasemmalla sivustalla olleet tuhat ratsumiestä koukkaamaan goottien selustaan, mutta joka tapauksessa koko Rooman armeijan linja alkoi edetä. Goottien joukot murtuivat ja lähtivät pakenemaan. Goottien ratsuväki ei perääntynyt jalkaväen suojiin vaan rynnisti suoraan näiden läpi ja aiheutti lisää tappioita ja sekaannusta, jolloin koko goottiarmeija kääntyi sekasortoiseen pakoon. Rooman ratsuväki ajoi pakenevia gootteja takaa suurella vimmalla ja tappoi monia. Prokopioksen mukaan 6 000 goottia sai surmansa taistelussa.
Tacnan taistelu
Etelä-Amerikan maiden itsenäistyttyä niiden välillä käytiin muutama pidempään kestänyt sota, joista Chilen Perua ja Boliviaa vastaan käymä Tyynenmeren sota oli pisin ja verisin. Sota alkoi konfliktina tuolloin Bolivialle kuuluneen Antofagastan maakunnan nitraattiesiintymistä. Nitraatit olivat elintärkeitä Chilen taloudelle, joka oli riippuvainen siitä saaduista tuotoista Eurooppalaisten tuotteiden ostamiseksi. Bolivian uhatessa ottaa haltuunsa chileläisen nitraattiyhtiön Antofagastassa Chile otti Antofagastan sataman haltuunsa pienen 2 500 miehen sotilasosaston turvin. Peru ja Bolivia olivat vuonna 1873 solmineet keskenään salaisen liiton Chileä vastaan, jonka Chilen toteuttama hyökkäys aktivoi. Chile julisti näin sodan molemmille maille 5. huhtikuuta 1879. Chilen laivaston voitot merellä mahdollistivat Erasmo Escalan johtamien joukkojen rantautua Tarapacássa Etelä-Perussa marraskuussa samana vuonna. Tarapacá miehitettiin perulaisista ja bolivialaisista saadun voiton jälkeen. Perun ja Bolivian presidentit vaihtuivat ja armeijan komentajaksi nousi bolivialainen kenraali Narcisco Campero.