Suomen mesoliittinen kausi
Mesoliittisen kauden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen vakiintunutta vaihetta kutsutaan ensimmäisen merkittävän löytöpaikan mukaan Suomusjärven kulttuuriksi. Vaikka alkuajoitukset vaihtelevatkin, voidaan pioneerivaiheen katsoa muuttuneen Suomusjärven kulttuuriksi, kun sen tunnusomaiset esineet löytyvät asuinpaikalta. Kulttuurin katsotaan päättyneen saviastioiden käyttöönoton yhteydessä kampakeraamisen kulttuurin alkaessa 5100 eaa., vaikka muuten esineistö säilyi vielä mesoliittisena.
Nauhakeraaminen kulttuuri
Nauhakeraamisen kulttuurin painopisteet olivat keskisellä Tonavalla, ylemmällä ja keskisellä Elbellä ja ylemmällä ja keskisellä Reinillä. Kulttuuri levisi myös muun muassa Oderjoelle ja Vistulajoelle Puolassa, ja lopulta Seine-Oisejoelle Pariisin altaaseen. Idässä kulttuuri ulottui ylemmälle Dnjestrjoelle ja läntiselle Bugjoelle. Sieltä kulttuuri koukkasi Karpaattien ympäri etelään Keski-Dnjestrille itäiseen Romaniaan. Kulttuuri jäi sisämaahan, eikä levinnyt esimerkiksi Saksan ja Puolan rannikolle, tai Romaniassa Mustanmeren rannikoille. Saksan pohjoisrannikolle oli mesoliittisia metsästäjiä. Oderin ja Vistulan suistossa oli tosin jonkin verran nauhakeraamista asutusta.