Itävallan historia 1918–1945
Itävallan valtiota, jota joskus kutsutaan ensimmäiseksi tasavallaksi, luotaessa ympärysvaltojen ongelmana oli luoda kansallisvaltioita monikulttuurisesta valtakunnasta, jossa kansallisuusryhmät eivät eläneet tarkkojen rajojen erottamina. Itävalta sai yhtenäiset saksankieliset tai valtaosaltaan saksalaiset Ylä-Itävallan, Ala-Itävallan, Steiermarkin, Kärntenin, Tirolin Brennerin solan pohjoispuolelta, Vorarlbergin ja siivun Länsi-Unkarista, josta tuli Burgenlandin maakunta. Keisarikunnassa näillä ei ollut ennen ollut mitään yhteistä identiteettiä tai nationalismia. Yhteinen kieli ja historialliset siteet Habsburgien valtakuntaan pitivät maan koossa ympärysvaltojen painostuksen lisäksi.
Bács-Kiskun
Bács-Kiskun on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Baranyan, Tolnan, Fejérin, Pestin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Csongrádin lääneihin sekä etelässä Serbiaan. Läänin pääkaupunki on Kecskemét. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas ja Baja. Läänin pinta-ala on 8 443 km² ja sen väkiluku arviolta 513 687 (vuonna 2015).