Kriketti
Kentällä on samaan aikaan kaksi lyöjää. Lyöjän tarkoituksena on estää syöttäjää osumasta hiloihin lyömällä palloa. Lyönti voi olla luonteeltaan puolustava tai hyökkäävä. Puolustavan lyönnin tarkoituksena on suojata vain hilaa siten, ettei hila/portti mene rikki (eli palikat putoavat keppien päältä), jolloin lyöjä palaisi. Mikäli lyönti on hyökkäävä ja se onnistuu, hän ja toinen lyöjä ("nonstriker") juoksevat vastakkaisille hiloille, mistä seuraa yksi juoksu ("run"). Lyöjät voivat jatkaa juoksemista niin pitkään kuin pystyvät. Mikäli lyöjä onnistuu lyömään pallon ilmassa kentän rajojen ulkopuolelle, saa joukkue kuusi juoksua. Kentän pintaan osuneesta mutta rajojen yli menevästä lyönnistä saa neljä juoksua. Enemmän juoksuja tehnyt joukkue voittaa ottelun. Mikäli joukkueet eivät ehdi pelata vuoroparejaan määräaikaan mennessä, tuomitaan ottelu tasapeliksi. Yli sadan menevät pistemäärät ovat kriketissä yleisiä.
Kriketti kesäolympialaisissa 1900
Kriketti on ollut olympialaisten ohjelmassa yhden kerran, vuonna 1900. Turnaukseen osallistui kaksi joukkuetta, ja olympiahistoriassa on pelattu näin vain yksi krikettiottelu, jossa kohtasivat Yhdistyneen kuningaskunnan joukkue Devon and Somerset Wanderers ja Ranskan French Athletic Club Union. Kapteenit sopivat ottelun pelattavaksi 12-miehisin joukkuein. Peli pelattiin 19.-20. elokuuta Vélodrome de Vincennesilla. Kilpailujen ainoassa ottelussa Yhdistyneen kuningaskunnan joukkue voitti Ranskan joukkueen 158 juoksulla, tuloksella 262–104.