Sursillin suku
Sukuteoksen lähtökohtana on uumajalainen vauras talonpoika ja lautamies Erik Ångerman, jota kutsuttiin nimellä Sursill (hapansilli). Hänen puolisonsa lienee ollut Dordi-niminen henkilö. Ångerman eli 1500-luvun alkupuolella ja lienee kuollut noin 1550 ja on kantaisä laajalle jälkeläisverkostolle myös Suomessa.
Uplannin kuninkaat
Islannin asuttamisesta kertovassa teoksesessa "Landnámabók" sekä Islannin ensimmäisessä historiassa, "Islantilaisten kirjassa" (isl. "Íslendingabók"), jonka Ari Viisas (isl. "inn fróði", Þorgilsson) kirjoitti 1100-luvun alkupuolella, Unnr (joissain lähteissä: Auðr) Syvämieli mainitaan yhtenä saaren varhaisimmista asuttajista. "Uplannin kuninkaiden" ainoan lähteen, "Hauksbók"-käsikirjoituksen, omisti ja myös osittain kirjoitti Haukr Erlendsson -niminen islantilainen laintuntija, joka toimi myös Norjassa laamannina. Vuonna 1334 kuollut Haukr oli alenevassa polvessa sukua tekstissä mainitulle Unnr Syvämielelle. Syy siihen, miksi Haukr lisäsi Ynglingien kuningassukuun liittyvän tarinan käsikirjoitukseensa, olikin todennäköisesti henkilökohtainen. Haukrin näkökulmasta "Uplannin kuninkaat" oli historiallisen teksti, joka kuvasi hänen sukunsa esihistoriaa. Lisätessään "Upplannin kuninkaat" käsikirjoitukseensa Haukr saattoi osoittaa, että hänen esi-isillään oli kuninkaalliset, pakanajumaliin ulottuvat sukujuuret ja että hän oli kaukaista sukua myös Norjan kuninkaille. "Uplannin kuninkaiden" mukaan Óláfr Puunveistäjän sukujuuret ulottuivat äidin puolelta Gautrekr Anteliaaseen (isl. "inn mildi"), jonka isän Gautin mainitaan muinaissaagassa "Bósin saaga" (isl. "Bósa saga ok Herrauðs") olevan pakanajumala Óðinnin poika. Óláfr Haraldsson eli Pyhä Olavi taas mainitaan joissain saagalähteissä Rögnvaldr Vuorenkorkuisen sedän Hálfdan Mustan jälkeläiseksi. "Flateyjarbókina" tunnetussa kuningassaagojen kokoelmassa olevan "Pyhän Olavin saagan" (isl. "Óláfs saga helga") mukaan taas Haukrin esi-isän Óláfr Keihästilanhaltian katsottiin syntyneen uudelleen Pyhänä Olavina.