Nepal
Nykyisin Nepal on yksi Etelä-Aasian avoimimmista talouksista, ja se on erittäin vahvasti riippuvainen kaupasta. Kaupan ja bruttokansantuotteen suhde on noin 38 prosenttia. Tullimaksut ovat noin 11 prosentissa ja määriin liittyvät tullirajoitukset on poistettu lähes kokonaan. Nepal liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi vuonna 2004 ja oli siten ensimmäinen vähiten kehittyneiden maiden (LDC) luetteloon kuuluva valtio WTO:ssa.
Talouden selkäranka on maatalous joka tarjoaa elinkeinon yli 71 % väestöstä ja tuottaa 32 % bruttokansantuotteesta. Vain neljännes maan pinta-alasta sopii viljelyyn, lisäksi kolmannes alasta on metsää ja loput vuoristoa. Tietyillä alueilla, kuten Kathmandun laaksossa, liikakansoitus on alkanut aiheuttaa ympäristöongelmia, ja metsien raivaus laitumiksi ja viljelymaaksi on johtanut eroosioon ja tulviin.
Kamalari
Vuonna 2002 Nepalin hallitus mitätöi kamalari-orjien velat erillislailla. Velkajärjestelmä kiellettiin Nepalissa lailla vuonna 2006. Vuonna 2006 Kamalari-orjia oli 12 000. Vuoden 2014 arvion mukaan orjien määrä oli laskenut noin 500–600:aan. Vapautuneet ovat yleensä parikymppisiä nuoria naisia. Plan Nepal -järjestö on ollut mukana edesauttamassa orjuuden kitkemistä Nepalista.