Ruhnu
Ruhnu on 5,5 kilometriä pitkä ja 3,5 kilometriä leveä. Se on muodostunut Riianlahden kaakkois–luode-suuntaiselle merenpohjan selänteelle. Merenpohjasta se nousi noin 11 500 vuotta sitten. Itäosat ovat pääasiassa mäntymetsää, joka peittää 60 prosenttia saaren pinta-alasta. Länsiosissa on pieniä tervaleppäsaarekkeita, mutta pääosin se on käytössä maatalousmaana. Saaren pinta-alasta on yksityisomistuksessa 747 hehtaaria, josta 86 hehtaaria on peltoa, 227 hehtaaria niittyä ja 291 hehtaaria metsää. 60 prosenttia koko saaren pinta-alasta on palautettu tai tullaan palauttamaan saarelta lähteneille vironruotsalaisille. Virolaiset omistavat vain 7 prosenttia yksityisistä maista.
Ryssänuuni
Ryssänuuni on kansanomainen nimitys Suomen rannikolla Virolahdelta Raumalle ulottuvalla alueella esiintyville kivilatomuksille. Kiviuuneja lienee käytetty leipien paistamiseen ja kalojen kuivatukseen. Niitä esiintyy eniten niillä alueilla, joilla venäläinen kaleerilaivasto liikkui isonvihan aikana 1714–1721 ja pikkuvihan aikana 1741–1743. Uunit ovat suorakaiteen muotoisia ja kooltaan noin 1,5 x 1–1,5 metriä.