Irlanti
Irlannin politiikassa on koko maan itsenäisyyden ajan ollut tärkeänä aiheena Pohjois-Irlannin asema. Fianna Fáil muodostui vuosien 1922–1923 sisällissodan jälkeen niistä, jotka vastustivat saaren jakamista. Vaikka jaon vastustajat hävisivätkin sisällissodan, Fianna Fáil oli pitkään maan selvästi suosituin puolue ja se on ollut hallitusvastuussa lähes jatkuvasti 1930-luvulta asti. Toinen suuri puolue Fine Gael syntyi jakamisen kannattajista. Muita merkittäviä puolueita ovat työväenpuolue, vihreät ja Sinn Féin.
Nuori Irlanti
"The Nation" -lehden perustivat vuonna nuoret toimittajat 1842 Duffy ja Davis, joista ensinmainittu oli katolinen ja jälkimmäinen protestantti. Lehti oli alkujaan osa Daniel O’Connellin johtamaa niin sanottua repeal-liikettä, joka tähtäsi Irlannin ja Ison-Britannian unionin kumoamiseen. O’Connellin taivuttua brittiviranomaisten vaatimuksiin Clontarfissa vuonna 1843 nuoret kuitenkin pettyivät hänen varovaisuuteensa. Katolinen ja väkivaltaa vastustanut O’Connell tukijoineen syytti "The Nationia" sekularismin tukemisesta ja O’Connellin politiikan vaarantamisesta liian hyökkäävällä esiintymisellä. Davisin kuoltua vuonna 1846 nuoren Irlannin ryhmä irtautui O’Connellin Repeal Association -järjestöstä, sillä vaikka he eivät vastustaneetkaan O’Connellin poliittista strategiaa, he eivät hyväksyneet periaatteellista kieltäytymistä poliittisesta väkivallasta. Repeal Associationin kilpailijaksi he perustivat vuoden 1847 alussa Irlannin konfederaatio -nimisen liikkeen, joka käytännössä ajoi samanlaista rauhanomaista politiikkaa. Tukijakseen se sai vaikutusvaltaisen parlamenttiedustaja William Smith O’Brienin.