Liuos
Jos liuotin on kaasu, siihen voivat yleensä liueta vain toiset kaasut. Esimerkkinä kaasu­maisesta liuoksesta voidaan mainita ilma, jossa happi ja muut kaasut ovat liuenneet typpeen. Koska molekyylien välisillä vuoro­vaikutuksilla ei kaasuissa ole sanottavaa merkitystä, pieninä pitoisuuksina esiintyvät kaasut muodostavat varsin triviaaleja liuoksia. Usein niitä ei edes nimitetä
liuoksiksi vaan kaasu­seoksiksi.
Vesihöyry
Arkikielessä sanomme näkevämme vesihöyryä teekattilassa, tupruamassa höyryjunan piipusta tai pakkasella hengitysilmassa. Fysiikan kielessä tätä arkikielen sanaa höyry kuitenkin käytetään eri tavalla. Kaikissa näissä tapauksissa kaasumuotoinen vesi on jo tiivistynyt pienenpieniksi pisaroiksi, samoiksi joista sumu muodostuu. Pilvet eivät siis fyysikoiden ammattikielellä ilmaistuna ole vesihöyryä, vaan nesteaerosolia, ts. hyvin pieniä vesipisaroita leijumassa kaasussa.