Guldhøj
Hautakumpua tutkivat vuonna 1891 V. Boye ja H. Petersen apunaan joukko työmiehiä. Työ tehtiin ripeästi ja paikalle ei palattu enää jatkotutkimuksia varten. Kyseessä oli ensimmäinen tammiarkkuhautaukseen liittyvä arkeologinen kaivaus, joka dokumentoitiin siksi myös valokuvin. Kolmesta tammiarkusta on suoritettu dendrokronologinen analyysi, jonka avulla on arvioitu tammipuiden kaatamisvuodet. Ensimmäinen analyysi tehtiin arkuille B ja C vuonna 1975, ja toisella kertaa se tehtiin arkuille A ja C vuonna 2011.
Kammi
Kammi (turvekota, turvekammi, saameksi gámme) on kotatyyppi, jonka katteena on käytetty turvetta. Kammi on usein rakennettu osittain maan sisälle. Rakennelma on kiinteä muunnos siirrettävistä kotatyypeistä, kuten loude- tai pirrikodasta. Kun siirrettävä kota peitetään kankaan sijasta turpeella ja muulla luonnonaineksella, voidaan puhua turvekammista. Alkuperäiset kammit rakennettiin paikallisista aineksista, eli tunturikoivujen rungoista ja tuohesta sekä turpeesta. Myöhemmin kammien runkoihin on käytetty myös männynrunkoja ja sahatavaraa. Kehittyneempää alasalvoskammia voidaan pitää välivaiheena siirryttäessä kodasta tupaan.