Venezuelan talous
Maa on maailman viidenneksi suurin öljyntuottaja ja maan talous on 80-prosenttisesti riippuvainen öljystä. Öljytulot kattavat nimittäin kolmanneksen maan bruttokansantuotteesta, 80 prosenttia vientituloista ja yli puolet hallinnon kustannuksista. Bensiini on Venezuelassa maailman halvinta. Maan valuuttavarannosta yli 60 prosenttia on kullassa, mikä on 8 kertaa enemmän kuin lähialueen maissa keskimäärin.
Kamerun
Kamerunin luonnonvarat sopivat paremmin maa- ja metsätalouden kuin teollisuuden tarpeisiin. Noin 70 prosenttia väestöstä viljelee maata, ja maatalous muodosti arviolta 45,2 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 2006. Suurin osa maataloudesta on paikallista omavaraisviljelyä yksinkertaisia työvälineitä käyttäen. Viljelijät myyvät ylijäämänsä ja joillain on erillisiä peltoja kauppaa varten. Kaupungit ovat ruokahuoltonsa kannalta erityisen riippuvaisia talonpojista. Maaperä ja ilmasto ovat rannikolla rohkaisseet viljelemään kaupallisesti banaaneja, kaakaota, öljypalmuja, kumia ja teetä. Sisämaassa Etelä-Kamerunin tasangolla rahakasveihin lukeutuvat kahvi, sokeri ja tupakka. Kahvi on merkittävä rahakasvi läntisillä ylämailla, ja pohjoisessa luonnonolot suosivat puuvillan, pähkinöiden ja riisin viljelyä. Riippuvuus maataloustuotteiden viennistä on tehnyt Kamerunin talouden haavoittuvaiseksi niiden hintojen vaihteluille.
Karjaa kasvatetaan koko maassa. Kalastuksesta elantonsa saa noin 5 000 henkeä, ja mereneläviä pyydystetään vuosittain 20 000 tonnia. Bushmeat-lihaa, joka oli pitkään keskeinen ruokatavara maaseudun kamerunilaisille, pidetään nykyään herkkuna maan kaupungeissa. Bushmeat-kauppa on Kamerunin eläimistölle nyt merkittävämpi uhka kuin metsien tuhoutuminen.