Helsingin kaupunginkirjasto
Kirjasto avasi ovensa lokakuussa 1860 Hällströmin talossa Hallituskatu 11:ssä nykyisen Porthanian paikalla. Ensimmäisenä toimintavuonna sen kokoelmiin kuului hieman yli 500 kirjaa ja se antoi noin 1 700 lainaa. Kirjojen lainaus oli ilmaista, minkä ansiosta kirjasto nautti suurista kävijämääristä mutta kärsi samalla taloudellisista ongelmista. Ainoalle kirjastonhoitajalle ei voitu aluksi maksaa lainkaan palkkaa ja toiminta pyöri vapaaehtoisvoimin. Kirjasto joutui muuttamaan vuokrahuoneistosta toiseen parin vuoden välein, ja myös kirjastonhoitajat vaihtuivat tiuhaan. Rahapulan vuoksi lainaus jouduttiin vuonna 1867 muuttamaan maksulliseksi. 1871 kirjasto alkoi saada Helsingin kaupungilta vuosittaista tukea, minkä ansiosta taloudellinen tilanne tasapainottui. Kirjastonhoitajalle ryhdyttiin maksamaan säännöllistä palkkaa ja myös muuta palkallista henkilökuntaa voitiin hankkia.
Komin tasavallan kansalliskirjasto
Kirjasto sai alkunsa 1. marraskuuta 1837. Se on Komin vanhin kulttuurilaitos ja Arkangelin kirjaston jälkeen toiseksi vanhin kirjasto Pohjois-Venäjän Euroopan puoleisessa osassa. Alkuvuosina kirjaston käyttö oli maksullista. Käyttäjiltä perittiin vuosittaista 3–5 ruplan jäsenmaksua menojen kattamiseksi. 1860-luvun alkuvuosina kirjasto pyysi varojen niukkuuden vuoksi lehti- ja sanomalehtikustantajilta julkaisuja ilmaiseksi. Vuonna 1848 kokoelmat käsittivät tuhat kirjaa, ja vuonna 1900 jo yli 10 000 volyymiä. Kirjasto keräsi ja lunasti vanhoja käsikirjoituksia, näytelmiä, kirjoituksia ja muita dokumentteja seudun, sen talouselämän ja kielien historiasta, maantieteestä ja kansantieteestä. Kokoelmiin saatiin yli 400 arvokasta käsikirjoitusta. Näistä raportoitiin keisarilliselle kirjastolle Pietariin, ja sittemmin dokumentit siirtyivät Venäjän kansalliskirjaston käsikirjoitusten pääkokoelman osaksi Pietariin.