Belgia
Koska kielikysymykset ovat herkkiä ja riitaisia, Belgian väestönlaskennoissa ei vuoden 1961 jälkeen ole kysytty, mitä kieltä kansalaiset puhuvat. "Ethnologue"-kirjan mukaan suuri osa (noin kuusi miljoonaa) hollanninkielisiksi laskettavista belgialaisista puhuu flaamin murretta, vuoden 1987 arvion mukaan 4,6 miljoonaa varsinaista hollantia. Belgiassa puhuttu ranska poikkeaa vain hieman Ranskassa puhutusta ranskasta lähinnä muutamien paikallisten sanojen ja sanontojen osalta sekä puhujasta riippuen myös ääntämykseltään. Vallonian alueella ranskan kieli on 1900-luvun aikana syrjäyttänyt vallonin kielen, jota joskus pidetään myös ranskan murteena. Noin 600 000 puhuu limburgin kieltä tai murretta. Vuonna 1987 saksankielisten määräksi arvioitiin 150 000.
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa
Ruotsi esitti kappaleensa ruotsin kielellä, kunnes kielisäännön vapauduttua laulukieleksi vaihtui englanti. Vuonna laulettiin osittain ranskaa englannin lisäksi. Ruotsiksi ei ole laulettu kertaakaan esityskielen vapauden aikana. Kielisääntö laadittiinkin juuri sen jälkeen, kun Ruotsin vuoden kappale laulettiin englanniksi. Ennen sitä oli pidetty itsestään selvänä, että jokainen maa laulaa omalla kielellään. Kielisääntö oli myös hetkellisesti poissa käytöstä vuosina 1973-1976, joten Abban vuoden 1974 ja Charlotten vuoden 1999 voittojen myötä Ruotsilla on kaksi englannin- ja kaksi ruotsinkielistä (Herreys ja Carola) voittokappaletta.