Supernova
Supernovan kirkkaus noudattaa tyypistä riippuen sille ominaista valokäyrää, jossa se nopeasti kirkastuen saavuttaa maksimikirkkauden muutamassa päivässä, kunnes se alkaa hiipua hiljakseen himmeämmäksi. Monet paljain silmin havaitut supernovat ovat näkyneet jopa vuosien ajan. Räjähtävistä supernovista jää jäljelle supernovajäänne, joka hehkuu pitkään monilla eri aallonpituuksilla ja on nähtävissä tuhansiakin vuosia. Supernovissa muodostuu rautaa raskaampia alkuaineita kuten uraania, tinaa ja kultaa. Supernovien jäänteistä oletetaan uusien tähtien ja aurinkokuntien synnyn, ja että muinaisten supernovien ydinjätteistä syntyy tähtiä ja planeettoja.
Luomisen pilarit
Spitzer-infrapunateleskoopin tekemien havaintojen mukaan pilarien lähellä olevasta kaasupilvestä näkyy, että alueella on räjähtänyt supernova. Tämä on luultavasti tuhonnut muodostelman jo noin 6 000 vuotta sitten. Koska etäisyys pilareihin on 6 500−7 000 valovuotta, varmaa tietoa tapahtumasta ei voida saada vielä satoihin vuosiin.