Unkarin historia
Työläisten liikehdinnän ja maailmansodan voittajavaltojen paineessa sosiaalidemokraatit päättivät liittoutua vastaperustetun kommunistipuolueen kanssa ja nostivat sen johtajan Béla Kunin suoraan vankilasta valtion johtoon. Yhdistyneet sosiaalidemokraatit ja kommunistit julistivat Unkarin neuvostotasavallaksi 21. maaliskuuta 1919. Tuore neuvostotasavalta joutui kuitenkin pian sotaan Romanian, Serbian, Tšekkoslovakian ja amiraali Horthyn johtamien porvarillisten voimien kanssa. Romanialaiset ja Horthyn joukot marssivat lopulta Budapestiin ja kukistivat neuvostotasavallan 6. elokuuta 1919. Valtionhoitajaksi noussut konservatiivis-aristokraattinen Miklós Horthy hallitsi Unkaria vuoteen 1944.
Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta
Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta, lyhyemmin Transkaukasian SFNT tai TSFNT (, lyh. Закавказская СФСР tai ЗСФСР, "Zakavkazskaja Sovetskaja Federativnaja Sotsialistitšeskaja Respublika", lyh. Zakavkazskaja SFSR tai ZSFSR) oli vuosina 1922–1936 olemassa ollut neuvostotasavalta, joka jaettiin vuonna 1936 Armenian sosialistisen neuvostotasavallan, Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan ja Gruusian sosialistisen neuvostotasavallan kesken. Tasavallan pääkaupunki oli Tbilisi.