Unkarin neuvostotasavalta
Unkarin neuvostotasavalta oli ensimmäisen maailmansodan loppumista seuranneen sekasorron aikana Unkarissa valtaan noussut kommunistihallinto 21. maaliskuuta – 1. elokuuta 1919. Béla Kunin johtama Unkarin kommunistinen puolue oli noussut valtaan Mihály Károlyin tasavallan romahdettua. Myös neuvostotasavalta ajatui pian vaikeuksiin taloudellisten ja ulkoisten uhkien takia. Sen kannatusta söivät uudistusten epäonnistuminen ja neuvostotasavallan vastustajiin kohdistettu terrori. Neuvostohallitus joutui lopulta eroamaan 1. elokuuta 1919 romanialaisten joukkojen edetessä kohti pääkaupunki Budapest. Neuvostovallan jälkeen valtaan nousi lopulta valtionhoitajaksi nimitetty Miklós Horthy.
Unicum
Vuosien 1944 ja 1948 välillä sekä yhtiö että perhe joutuivat kokemaan kovia. Soroksári útin tehtaaseen osui toisessa maailmansodassa kolme pommia amerikkalaisista sekä neuvostoliittolaisista pommituksista. Vuoden 1945 tammikuussa – hieman ennen Puna-armeijan Budapestin saartoa – saksalaiset joukot polttivat tehtaan jäljelle jääneet osat vetäytyessään Länsi-Unkariin. Joukkojen lähdettyä palo kuitenkin sammutettiin paikallisten avustuksella ja tehdaskorttelissa jäi pystyyn kaksi pientä tilaa. Niissä tuotanto pystyttiin pian aloittamaan. Perhe sekä työntekijät yhteisvoimin rakensivat tehtaan uudelleen, kunnes vuoden 1948 syksyllä Unkarin uusi, kommunistinen hallinto syytti János Zwackia valtiopetoksesta tekaistujen todisteiden nojalla, jotta pääsisi valtiollistamaan yritystä. János Zwack poistettiin yrityksen johdosta ja perheelle langetettiin pakkotyöleirituomio.