Suomen historia
Ruotsi epäonnistui yrityksissään saada suurvalta-asemaa takaisin. Kustaa III palautti vallan valtiopäiviltä kuninkaalle v. 1772. Suomi kehittyi ja vaurastui hitaasti mutta varmasti. Puhdasoppisuuden ajan jälkeen olot tasaantuivat ja Turun akatemian piirissä heräsi kiinnostus Suomen kieltä ja kulttuuria kohtaan H. G. Porthanin johdolla.
Sprengtporten ja Anjalan liiton upseerit vastustivat Kustaan sotasuunnitelmia ja suunnittelivat jopa itsenäistymistä Venäjän avulla. Suomen sodan jälkeen vuonna 1809 Suomi liitettiin Venäjään ja siitä tehtiin autonominen suuriruhtinaskunta.
Sevastopol
Alue oli ainakin 27.2.2014 saakka Ukrainan osa, mutta helmikuun lopussa ja maaliskuun alussa venäläiset sotajoukot miehittivät pääosan siitä. Maaliskuussa Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Krimin autonomisen tasavallan parlamentin puhemies Vladimir Konstantionov sopivat keskenään 18.3.2014 Krimin liittämisestä Venäjään. Sopimuksen mukaan Krim liittyisi Venäjän liittovaltioon tasavaltana ja Sevastopol saisi erityisaseman. Sotilasmiehityksen aikana tehtyihin äänestyksillä ei ole kansainvälistä tunnustusta, eikä kansainvälisen oikeuden perusteella Venäjällä ole oikeutta miehittää Krimin autonomisen tasavallan aluetta. Esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto äänestyksessä 13 valtiota 15:stä piti aiottua kansanäänestyksen järjestämistä alueen itsenäistymisestä tai Venäjään liittymisestä laittomana. Äänestyksessä Kiinan pidättyi äänestämästä ja Venäjä vastusti ja käytti vetoaan. Monen muun tutkijan tavoin esimerkiksi Ulkopoliittisen instituutin johtaja Teija Tiilikainen vertasi pikakansanäänestystä oikeusvallaltaan mielipidekyselyyn ja arvioi Krimin niemimaan voivan muuttuvan Euroopan niin sanotuksi harmaaksi alueeksi. Hän uskoi tilanteen vaikuttavan kielteisesti krimiläisten arkielämään, sillä he ovat aiemmin eläneet vuosikymmeniä sovussa.