Gibraltar
Gibraltarin alue on 6,5 neliökilometriä laaja. Se on kasvanut kahden viime vuosikymmenen aikana, kun mereltä on vallattu lisää maata.
Maurien valta-aika Gibraltarilla
Umaijadien sotapäällikkö Tarik ibn Zijad aloitti Espanjan valtauksen juuri Gibraltarilta. Espanjaa hallinneet visigootit olivat sekaannuksen tilassa, ja Ceutan visigoottikreivi Julian lupasi avustaa muslimeja Espanjan valloituksessa. Tangerin kuvernööri Tarik ibn Zijad lähti liikkelle Ceutasta ja rantautui Gibraltarille huhtikuussa 771. Gibraltarilla hän kokosi joukkonsa ja valtasi Pyreneiden niemimaan Roderikilta. Gibraltaria alettiin kutsua nimellä "Jebal Tarik", ”Tarikin vuori”, johon niemimaan nykyinenkin nimi pohjautuu.
Muslimivallan alkuvuosina Al-Andalusta eli muslimien hallitsemaa aluetta Iberian niemimaalla johdettiin Damaskoksesta käsin. Umaijadien dynastia jakaantui kuitenkin kilpaileviin osiin, ja Abd-al-Rahman pakeni Syyriasta Córdobaan vuonna 756. Hän perusti Córdoban emiraatin, josta tuli Córdoban kalifaatti. Vuoteen 1031 mennessä kalifaatti kuitenkin hajosi kilpaileviin pieniin kuningaskuntiin eli taifoihin. Suurimmat näistä olivat Sevillan, Granadan, Toledon ja Zaragozan taifat. Gibraltar kuului Sevillan taifaan. Algecirasin kuvernööri pelkäsi pohjoisafrikkalaisten muslimien hyökkäystä ja perusti Gibraltarille linnoituksen. Ensimmäisen kaupungin paikalle rakensi vasta almohadikalifi Abd al-Mu'min. Hän kutsui kaupunkia nimellä Medinat al-Fath, voiton kaupunki, ja sen rakennustyöt alkoivat 1160. Kaupungin suunnittelusta vastasivat Al-Andaluksen kuuluisimmat arkkitehdit. Kaupunkiin rakennettiin suuri moskeija, hallitsijan palatsi (joka ilmeisesti sijaitsi nykyisten kylpylän jäänteiden kohdalla), suojamuurit, tuulimylly, maanalainen vesisäiliö ja vesihuoltojärjestelmä sekä satama. Muurien suojaamasta kaupungista oli vain yksi kulkureitti mantereelle, Bab-al Fatuhiksi kutsuttu portti. Tuonaikaisen moskeijan paikalla on nykyisin Gibraltarin katedraali.