Banaanikärpänen
Vaikka banaanikärpänen on tavallinen vieras suomalaisissakin kodeissa, se ei pysty talvehtimaan Suomessa vaan kanta on riippuvainen Baltian maista saapuvista ja kauppojen hedelmien mukana tulevista yksilöistä. Ravinnokseen mahlakärpäslajit imevät käymistilassa olevia nesteitä, esimerkiksi hedelmien mehua ja mahlaa. Toukat elävät esimerkiksi mahlassa tai maahan pudonneissa marjoissa ja hedelmissä syöden nesteitä sekä hiivoja ja muita mikro-organismeja.
Banaanikärpäsen taudit
Useat punkkilajit voivat saastuttaa banaanikärpäskasvatuksia ja niiden luonnonkantoja. Ne voivat olla joko kärpästen itsensä loisia tai kiinnostuneita vain niiden ravintoalustasta. Loisivat punkit ovat näistä kahdesta tyypistä huomattavasti vaarallisempia, mutta onneksi myös harvinaisempia myös luonnossa. Ravintoalustassa elävät punkit kulkeutuvat laboratoriossa kasvatuspulloihin useimmiten ravintoalustan raaka-aineiden mukana, joten niiden torjunnassa puhtaus on erityisen tärkeää. Samoin liian vanhoiksi päässeiden pullojen ravintoalustoilla ne ovat yleisiä. Punkkien torjunta on hankalaa ja joskus kokonaisia kantoja on hävitettävä niissä esiintyvien punkkien vuoksi.