Tammiarkkuhauta
Tammiarkkuhauta (, , , ) on lähinnä arkeologinen termi pääasiassa varhaisen Skandinavian pronssikauden (Monteliuksen periodit I–III) ruumishautatyypistä, missä vainaja sijoitettiin haudattaessa polttamattomana tammen puunrungosta koverrettuun arkkuun. Tämä haudattiin hautakumpuun, joka kasattiin tammiarkun ympärille ruohoturpeista usean metrin paksuiseksi ja kauaksikin näkyväksi kummuksi. Näitä säilyneitä hautauksia on löydetty eniten Etelä-Jyllannista, vaikka tammiarkkuhautauksia on tehty muuallekin skandinavisen pronssikauden hautakumpuihin.
Tammi (peli)
Tammea tiedetään pelatun Ranskassa jo tuhat vuotta sitten, mutta sitä arvellaan jossain muodossa pelatun jo muinaisessa Egyptissäkin. Mahdollisesti se juontaa juurensa šakkiin, jota on yksinkertaistettu nappuloiden ja niiden liikkeen osalta. Tammipeli on kuitenkin vaativa laji, jota yleisesti aliarvioidaan. Keskiajalla pelin nimeksi Ranskassa tuli "jeu de dames" (daamien peli), josta suomen "tammi" on väännös. Nimensä mukaisesti peli oli erityisesti naisten suosiossa siinä, missä šakki oli enemmän miesten peli. Tammi on levinnyt ympäri maailmaa lukuisina erilaisina muunnoksina, joiden säännöt poikkeavat huomattavasti toisistaan.