Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Doliini
Doliineja syntyy joko liukenemisen tai luhistumisen seurauksena. Sadevesi liuottaa kalkkikiveä. Vesi valuu karstin pieniin rakoihin, josta se pääsee kallioon liuottaen tätä synnyttäen doliinin. Joskus maanalainen luola kasvaa niin suureksi, että luolan katto muuttuu epävakaaksi. Tällöin se saattaa sortua, jonka seurauksena muodostuu doliini, josta on yhteys luolaan.