Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Kummitusneulat
Varhaisimmat kummistusneulojen heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu eoseenikaudelle. Nykyään heimossa elää 1 suku ja 5 lajia. Lajit ovat kummitusneula ("Solenostomus paradoxus"), lehväkummitusneula ("S. cyanopterus"), purjekummitusneula ("S. armatus"), ripsukummitusneula ("S. leptosomus") ja "S. halimeda". Heimon kalat ovat kooltaan pienehköjä ja suurimmat lajit voivat saavuttaa 16 cm:n pituuden. Tyypillisiä piirteitä heimon kaloille ovat pitkulainen ruumis, jota ympäröivät luulevyt, pitkä putkimainen kuono, kookkaat rintaevät ja 2 selkäevää. Kummitusneulojen väritys ja ruumiinmuoto kätkevät ne hyvin kasvillisuuden sekaan. Eräillä lajeilla on ruumiissan ripsumaisia ulokkeita.