Skitsofrenia
Skitsofreniaa nähdään pääosin perinnöllisenä sairautena, vaikka geeniperimä selittää tähän päivään asti laajimman geenitutkimuksen mukaan 3,4 % skitsofrenian esiintyvyydestä. Nämä geenialueet eivät myöskään ole skitsofrenialle spesifejä, vaan altistavat myös muille häiriöille kuten depressiolle ja autismille. Nämä geenit ovat niin laajalle levinneet populaatiossa, että lähes jokaisen voidaan ajatella kantavan skitsofrenialle altistavia geenejä. Ajatus skitsofreniasta ensisijaisesti perinnöllisenä sairautena perustuu lähinnä kaksostutkimuksiin, joiden mukaan geenit selittävät keskimäärin 50 % skitsofrenian esiintyvyyden vaihtelusta.
Skitsofrenian historia
Vuonna 1933 Bleuerin toiveisiin vastattiin, kun Saksassa säädettiin monien Yhdysvaltojen osavaltioiden mallin mukaisesti pakkosterilisointilaki, joka salli muun muassa skitsofreenikoiden, maanis-depressiivisestä häiriöstä kärsivien, älyllisesti jälkeenjääneiden, perinnöllistä epliepsiaa sairastavien ja vakavasta alkoholismista kärsivien pakkosterilisointia. Lain kirjoittajana toimi muun muassa psykiatrian professori ja Kansainvälisen eugenistisen yhdistyksen puheenjohtaja Ernst Rudin, jonka Kraepelin oli palkannut kehittämään psykiatrisen genetiikan ja seurasi Kraepelia Kaiser Wilhelm -instituutin johtajana. Rudinia pidetään edelleen psykiatrisen genetiikan isänä.