Sursillin suku
Sukuteoksen lähtökohtana on uumajalainen vauras talonpoika ja lautamies Erik Ångerman, jota kutsuttiin nimellä Sursill (hapansilli). Hänen puolisonsa lienee ollut Dordi-niminen henkilö. Ångerman eli 1500-luvun alkupuolella ja lienee kuollut noin 1550 ja on kantaisä laajalle jälkeläisverkostolle myös Suomessa.
Sörlin tarina
"Sörlin tarina" kuuluu niihin muinaissaagoihin, jotka voidaan määritellä "origo gentis" -tyyppisiksi teksteiksi, sillä kuvatessaan kuningas Högniä ja tämän puolisoa sen voitiin katsoa kertovan keskiajan skandinaaveille näiden muinaisesta historiasta. "Sörlin tarina" kertoi sellaisten muinaisten kuninkaiden sukupuista, joihin useat merkkisuvut ja kuninkaalliset saattoivat jäljittää juurensa. Högnin puolison Hervörin kerrotaan saagassa olevan Heiðrekr Sudennahan (isl. "úlfhamr") pojantytär. Kyseistä Heiðrekriä pidettiin naissoturi Hervörin poikana. Sekä Heiðrekr että Hervör esiintyivät myös "Hervörin ja kuningas Heiðrekr Viisaan saagassa" ("Hervarar saga ok Heiðreks konungs ins vitra"), joka esitti goottien ja hunnien välisiin sotiin liittyvää tarinaperinnettä. Suurvalta-ajan Ruotsissa kyseinen "Hervörin saaga" nähtiin lähteeksi ruotsalaisten kuninkaiden esi-isistä. "Sörlin tarina" ilmestyi Ruotsissa latinankielisenä käännöksenä vuonna 1697 (Jón Guðmundsson, "Sagan af Hiedine og Hogna. Historia duorum regum Hedini et Hugonis". Teoksessa "Ketilli Hængii et Grimonis Hirsutigenæ Patris et Filii Historia". Upsala: Olof Rudbeck, 1697).