Salomo
Salomon historiallisuus on epävarmaa. Salomosta ei tiedetä kertomusten ulkopuolelta käytännössä mitään, sillä hänestä tai hänen valtakaudestaan ei ole löytynyt arkeologisia todisteita. Häntä ei mainita missään Lähi-idän vanhassa lähteessä Raamatun ulkopuolella. Tutkijat eivät pidä Raamatun kertomuksia luotettavina todisteina osittain siksi, koska niissä on ristiriitaisuuksia. Toisaalta ei ole myöskään löytynyt suoria syitä kiistää hänen olemassaolonsa.
Salomonsaaret
Espanjalainen löytöretkeilijä Álvaro de Mendaña de Neira vieraili saarilla vuonna 1568 ja uudestaan vuonna 1595. Mendañan tavoitteena oli perustaa alueelle siirtokunta, mutta hän kuoli malariaan ja loput selviytyneet palasivat kahden kuukauden kuluttua takaisin Peruun, josta he lähtivät alun perin matkaan. Mendaña löysi saarilta kultaa ja nimesi ne kuningas Salomon mukaan "Salomonsaariksi" luullen löytäneensä yhden hänen tarunhohtoisista kultakaivoksistaan. Englantilainen löytöretkeilijä Philip Carteret vieraili Santa Cruzeilla ja Malaitalla vuonna 1767. Tämän jälkeen alueelle tuli lisää löytöretkeilijöitä ja valaanpyytäjiä 1700-luvun lopussa. Pahamaineiset santelipuun kauppiaat kävivät saarilla 1840-luvulta 1860-luvulle asti. 1860-luvulla merimiehiltä vaihdetut tuliaseet lisäsivät voimakkaasti alueen sisäistä väkivaltaa. Samaan aikaan eurooppalaisten tuomat taudit tappoivat väestöä. Lähetyssaarnaajat olivat tähän aikaan aktiivisia muualla eteläisen Tyynenmeren alueella, mutta liikkuivat varovaisesti pahamaineisina tunnetuilla Salomonsaarilla. Katkeruus eurooppalaisia kohtaan kasvoi ja useita lähetyssaarnaajia murhattiin.