Vety
Vety on jaksollisen järjestelmän ensimmäinen alkuaine. Sen kemiallinen merkki on H (). Vety on epämetalli, mutta jaksollisessa järjestelmässä se on sijoitettu ensimmäiseen pääryhmään yhdessä alkalimetallien kanssa. Vedyn elektronit nimittäin jakautuvat energiatasoille samalla tavoin kuin alkalimetalleillakin yleensä: sillä on vain yksi elektroni, joka on siis sen valenssielektroni. Normaalissa ilmanpaineessa huoneenlämmössä vety on väritön, hajuton ja mauton, tulenarka, ilmaa huomattavasti kevyempi kaasu, joka esiintyy luonnossa kaksiatomisina molekyyleinä (H). Vedyn sulamispiste on −259 °C ja kiehumispiste on −253 °C (n. 14 ja 20 K). Vedyn moolimassa IUPACin standardin mukaisesti on [1,00784; 1,00811] g/mol .
Metyylijodidi
Metyylijodidi on normaaliolosuhteissa palamatonta olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Aine muuttuu ruskeaksi valon ja kosteuden vaikutuksesta. Metyylijodidin moolimassa on 142,0 g/mol, sulamispiste −66,5 °C, kiehumispiste 42,5 °C, suhteellinen tiheys 2,3 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 74-88-4. Ainetta liukenee 20 °C:n lämpötilassa veteen 1,4 g/100 ml.