Thorikos
Perinteen mukaan Thorikos oli yksi Kekropsin ajan Attikan kahdestatoista vanhasta kaupungista ("polis") tai kylästä ("kōmē"), jotka Theseus myytin mukaan yhdisti ("synoikismos") Ateenaksi. Kreikkalaisessa mytologiassa Kefalos oli kotoisin Thorikoksesta. Thorikos oli myös se satama, jonka kautta Demeter saapui Kreetalta Attikaan ollessaan matkalla Eleusiihin.
Antiikin ajalla Thorikos oli yksi Attikan demoksista. Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Se kuului koko historiansa ajan Akamantiin fyleen, ja sillä oli alun perin viisi tai kuusi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Thorikios" ().
Antiikin Kreikan kirjallisuus
Aristoteleen oppilaan Theofrastoksen teos "Luonnonfilosofien käsityksistä" ("Fysikōn doksai"), josta ainoastaan tutkielma "Aisteista" on säilynyt, on ensimmäinen varsinainen doksografia. Teos "Luonteita" on humoristinen kuvaus ihmisluonteista. Stoalaisen koulukunnan perustajan Zenonin teos "Valtio" on eräs tunnetuista kadonneista teoksista. Stoalaisilta säilyneisiin kreikankielisiin teoksiin lukeutuvat muun muassa Kleantheen "Hymni Zeukselle", Epiktetoksen "Käsikirja" ja "Keskusteluja" sekä Marcus Aureliuksen teos "Itselleni", joka oli kirjoitettu kreikaksi, vaikka kirjoittaja oli Rooman keisari. Stoalaisten tekstifragmenttien kokoelma "Stoicorum veterum fragmenta" sisältää paljon erityisesti Khrysippokselta säilyneitä katkelmia.
Epikurolaisen koulukunnan teoksista on säilynyt muun muassa joukko Epikuroksen kirjeitä sekä hänen "Pääoppinsa". Kyynikot loivat kaksi lajityyppiä, "diatribe"-keskustelun sekä satiirin. Ensin mainitun lajityypin popularisoi Bion Borysthenesläinen, jälkimmäistä edusti puolestaan Menippos (tästä saivat alkunsa menippolaiset satiirit). Pyrrhonististä skeptisismiä edustanut Timon Fleiuslainen kirjoitti parodisen ja satiirisen teoksen "Pilkkarunot" ("Silloi"), ja saman koulukunnan Sekstos Empeirikos puolestaan Pyrrhonin opin yleisesityksen "Pyrrhonismin pääpiirteet".