Pilppa
Pilppa oli saamelaisten vanhaa metsästysaluetta ja alueen nimistökin kertoo noista ajoista. Ukonvuori Pienkolovedellä Ukonselän takana on vanha uhrivuori. Pyhälampi, Paljakka, Pyylinsaari jne. Lappi-nimi esiintyy nimistöissä eri muodoissa: Lapinjärvi, Lapinsalo, Lapinsuo, Lapinniemi ja Lapinoja. Pilppa tulee saamelaisesta nuolta tai keihästä tarkoittavasta sanasta. Pilpan Pölläkänpuoleisen Myllyniemen muotokin viittaisi ennen kanavan rakentamista keihääseen tai nuoleen. Alue oli rajaseutua ja Pähkinäsaaren rajakin 1323 kulki niin lähellä, että elämä oli usein vaarallista, kun vierailijoita liikkui niin idästä kuin lännestä. Olavinlinnan valmistumisen 1475 jälkeen tilanne hieman vakiintui. Savuja ei kuitenkaan siihen aikaan ollut Heinäveden suunnalla monia, ja alueen asiat hoidettiin Rantasalmen kautta. Kirkossakin käytiin 1700-luvulle saakka Rantasalmella saakka, ja kirkkoveneet olivat ahkerassa käytössä. Venäläisten pajarien ja ruotsalaisten aatelismiesten maiden rajaukset alustalaisineen ei ollut aina selvin rajoin merkitty. Kahinoita ja pienempiä taisteluja oli usein, joista paikannimetkin kertovat julmaa kieltään.
Lapin kultaryntäykset
Ivalojoen kultaryntäyksen ansiosta aikaisemmin tuntematon erämaa-alue nousi koko suuriruhtinaskunnan tietoisuuteen. Samalla myös kokonaiskuva Lapista selkiytyi, kun kullanetsinnän vuoksi aloitettiin koko maakunnan tarkka kartoittaminen. Keväällä 1870 maanmittari Petter Wilhelm Aurén komennettiin kartoittamaan Inarin pitäjä ja Ivalojoen laakso. Kullankaivu aloitti myös Suomen geologisen kartoituksen, kun Anders Mauritz Jernström teki Lapissa laajoja kenttätutkimuksia ja laati niiden pohjalta maan ensimmäisen geologisen kartan vuonna 1874. Vuosisadan vaihteessa kultayhtiö Prospektor julkaisi erittäin yksityiskohtaisia karttoja Sodankylän pohjoisosasta, Laanilasta ja Saariselästä. Nykyisen valtatie 4:n linjaus puolestaan perustuu yhtiön 1900-luvun alussa rakentamaan kärrytiehen, joka kulki Sodankylästä Ivaloon Vuotson eteläpuolitse. 1920-luvun alussa Prospektorin johtokunnan puheenjohtaja August Ramsay aloitti matkailutoimintaa Lapissa ja Petsamossa saadakseen korvausta tuottamattomaksi osoittautuneen kullankaivun aiheuttamille tappioille. Inarista vetätytyneet kaivosyhtiöt jättivät jälkeensä myös lukuisan määrän erilaisia maanteitä, siltoja ´ja rakennuksia, kuten myös uusia asukkaita.