Pimeä sumu
Pimeä sumu on tähtienvälisessä avaruudessa oleva pölypilvi. Toisin kuin heijastussumut ja emissiosumut, pimeä sumu ei säteile eikä heijasta valoa merkittävästi, joten se on nimensä mukaisesti pimeä. Pimeät sumut voidaan havaita vain välillisesti, eli ne ovat esimerkiksi jonkin kirkkaan sumun tai emissiosumun edessä. Toiset sumut näkyvät tiheätähtistä taustaa vasten. Ehkäpä tunnetuin pimeä sumu on Hevosenpääsumu IC 434. Eteläisellä pallonpuoliskolla on havaittavissa myös Hiilisäkki-niminen pimeä sumu, joka heijastaa kuitenkin valoa 10 %. Se on 550 valovuoden päässä ja siinä on 40 000 Auringon massaa.
Monia pimeitä sumuja on Barnardin luetteloissa merkittynä kirjaimilla B1, B2 ... Laajimmat pimeät sumut ovat jättiläismolekyylipilviä. Nämä näkyvät paljain silmin Linnunradan maitomaisia tähtitihentymiä vasten tummina juovina. Hyvin suppeat pimeät sumut ovat globuleja, pilvestä muodostuvia tähtiä.
Pimeät sumut näkyvät kirkkaina pitkäaaltoisessa infrapunassa.
Pimeä galaksi
Toistaiseksi tunnetaan ainoastaan yksi pimeäksi galaksiksi kutsuttu kohde, VIRGOHI21. Se raportoitiin löydetyksi alkuvuodesta 2005 radioteleskoopilla tehdyistä havainnoista. Näissä havainnoissa voitiin nähdä noin formula_1 Auringon massainen kertymä hyvin heikosti säteilevää neutraalia vetyä sekä ympäröivän avaruuden kaasun liikkeestä päätellen myös noin formula_2 auringon massan verran pimeää ainetta. Itse galaksia ei kuitenkaan voitu havaita, vaikka sen olisi pitänyt massansa perusteella olla helposti havaittavissa, sillä alueella ei ole lainkaan tähtiä, eikä neutraali vety säteile optisella alueella senkään vertaa kuin radioalueella.