Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Azerbaidžanin kurdit
Tiettävästi ensimmäiset kurdit Kaukasuksen alueella olivat sinne 900-1100-luvuilla muuttaneita paimentolaisia, jotka tulivat alueelle ehkä parempien laidunmaiden perässä. Suuremmissa määrin heitä tuli alueelle kun Persian hallitsija Abbas I siirsi kurdeja vartioimaan valtakuntansa luoteisrajoja. Kurdeja muutti alueelle uudestaan 1800-luvulla, jolloin Venäjän keisarikunta liitti Kaukasuksen alueita itseensä. Persiassa ja Ottomaanien valtakunnassa harjoitetun vainon takia monet etsivät suojaa Venäjältä ja heitä asutettiin syystä tai toisesta tyhjentyneille alueille. Esimerkiksi vuonna 1807 Karabahiin asutettiin 600 kurdiperhettä. Siirtolaisuus jatkui ja määrät kasvoivat aina 1900-luvun alkupuolelle. Suurin osa Azerbaidžaniin muuttaneista tuli Persian alueelta. Samaan aikaan myös Armenian alueelle muodostui kurdivähemmistö.