Taavetti Laatikainen
Laatikainen kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1906 ja liittyi Hämäläis-Osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuosina 1906–1911 ja suoritti filosofian kandidaatti-tutkinnon vuonna 1911. Laatikainen auskultoi syyslukukauden vuonna 1911 ja 1913 Helsingin Suomalaisessa Normaalilyseossa ja toimi nuorempana lehtorina Porin klassillisessa lyseossa 1. tammikuuta 1912 – 31. toukokuuta 1913 välisen ajan. Laatikainen kävi Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuonna 1927 ja teki opintomatkan Ruotsin sotakouluihin vuonna 1928 sekä suoritti Taistelukoulun orientoivan kurssin vuonna 1928. Sotakorkeakoulun yleisen osaston hän suoritti vuosina 1931–1932.
Pentti Laasonen
Pentti Laasosen isä lääninrovasti Gabriel Johannes Laasonen siirtyi vuonna 1929 Helsingistä Kuusankosken kirkkoherraksi, ja Pentti Laasonen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1933 Kouvolan lyseosta. Laasonen opiskeli Helsingin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1944 P.J. Myrbergin oppilaana. Laasosen väitöskirja "Beiträge zur Theorie der fuchsoiden Gruppen und zum Typenproblem der Riemannschen Flächen" liittyi Riemannin pintojen tyyppiteoriaan. Myöhemmin Laasonen siirtyi funktioteoriasta soveltavan matematiikan suuntaan ja julkaisi tutkimuksia mm. osittaisdifferentiaaliyhtälöiden reuna-arvo-ongelmista. Laasosen tieteellinen tuotanto käsittää noin 80 artikkelia.