Ristiretket
Yhdeksäs ristiretki yhdistetään joskus sitä edeltävään kahdeksanteen ristiretkeen. Sitä pidetään viimeisenä keskiajan ristiretkistä, jotka suuntautuivat Pyhään maahan. Retken syynä oli Egyptin mamelukkien valtakunnan jatkuva kasvu ja pian tapahtuva viimeisten ristiretkeläisten linnoitusten hylkääminen. Pohjois-Afrikkaan suuntautunut kahdeksas ristiretki sekä Pyhään maahan suuntautunut yhdeksäs olivat osina laajempaa suunnitelmaa, johon kuului muun muassa espanjalaisten kuninkaiden toimintaa, armeijan liikehdintää pakanoita vastaan itäisessä Euroopassa sekä liitto mongolien kanssa mamelukkeja ja turkkilaisia vastaan. Siksi ristiretkeläisten kansallisuus vaihteli eurooppalaisista prinsseistä (Englannin prinssi Edvard ja Ranskan Ludvig IX) uskonnollisiin johtajiin (Bysantin keisari) ja mongolijohtajiin kuten Möngke- ja Hülegü-kaanit.
Medieval: Total War
Ristiretkiä voidaan myös ”rakentaa”. Kun se on rakennettu, siihen käsketään yksiköitä, valitaan valloitettava provinssi ja aloitetaan ristiretki. Ristiretki on ainoa sotilasyksikkö, joka pystyy kulkemaan toisen valtion alueen poikki, mutta siihen tarvitaan kyseisen valtion lupa. Jos lupaa ei saada, ristiretki aloittaa taistelun päästäkseen läpi. Ristiretki voidaan aloittaa ainoastaan paavin luvalla vain ei-katolisia ja kirkonkiroukseen julistettuja katolisia ryhmittymiä vastaan. Jokaisella ryhmittymällä voi olla kerrallaan vain yksi ristiretki.