Elam
Elamilaiset käyttivät itse maastaan nimeä "Haltamti" tai myöhemmin "Atamti". Yleensä käytetty nimi Elam on akkadiksi vuorimaa. Elam jakautui kahteen osaan, läntisellä tasangolla olevaan Susianaan ja idässä tai kaakossa olevaan vuoristoiseen Anšaniin eli Anzaniin. Susianassa viljeltiin maata, sen halki virasi jokia ja sinne kaivettiin kanavia. Tasangolla oli monia kaupunkeja, muun muassa Susa sekä Karkheh. Susianan tasanko on hirvittävän kuuma kesällä, alueen nykyiset asukkaat oleskelevat siellä päivisin kellareissa, ja kadulla viihtyvät vain sisiliskot ja käärmeet. Lämpötila voi päivällä auringossa olla 50 astetta, ja kadun pinnassa tai autossa 70 astetta. Anzanin vuoristo oli Persianlahdesta pohjoiseen. Se oli tärkeä kiven, metallien ja puutavaran lähde. Anshanin asukkaat olivat voimakkaita ja ruskeaihoisia, Susianan asukkaat pienikokoisia. Monet Elamin kuninkaat tulivat vuoristoisesta Anshanista. Susianasta pohjoiseen olevassa vuoristossa oli Shimash.
Alabamat
1700-luvulla alabamat liittoutuivat ranskalaisten kanssa ja ranskalaiset rakennuttivat Fort Toulouse -nimisen linnakkeen heidän mailleen vuonna 1713. Suuri osa heistä lähti alkuperäiseltä alueeltaan Ranskan kärsittyä tappion Suuressa siirtomaasodassa vuonna 1763. Osa alabamoista liittyi seminoleihin Floridassa ja osa siirtyi hieman New Orleansin pohjoispuolelle Louisianassa. Louisianasta osa muutti edelleen Louisianan länsiosiin ja Texasiin. Texasissa vuonna 1836 alabamoille annettiin maa-alue palkinnoksi heidän toiminnastaan Texasin vallankumouksen aikana. Maat menetettiin kuitenkin pian siirtolaisille. Vuonna 1842 alabamoille ja coushattoille annettiin 1 280 eekkerin kokoinen reservaatti Texasin Trinity -joen varrelta. Vuonna 1928 reservaatin aluetta laajennettiin vielä  081 eekkeriä. Reservaatti oli alun perin liittovaltion alainen, mutta vuonna 1954 se annettiin osavaltion hoidettavaksi. Heimo sai takaisin liittovaltio-statuksensa vuonna 1984.