Juutalaiset
Juutalaiset ovat ympäri maapalloa levittäytynyt alun perin seemiläinen kansa. Yleisimmin juutalaiseksi mielletään ihminen, joka tunnustaa juutalaista uskoa, mutta moni mieltää itsensä juutalaiseksi myös kulttuurisista syistä. Nykyajan juutalaiset katsovat polveutuvansa Palestiinassa ensimmäisellä vuosituhannella eaa. asuneista israeliiteista, jotka levittäytyivät etenkin Babylonin pakkosiirtolaisuuden ja juutalaissotia seuranneiden karkotusten myötä koko Lähi-itään ja muualle maailmaan. Suurin osa maailman juutalaisista asuu nykyisin Israelissa ja Yhdysvalloissa, mutta ennen toista maailmansotaa ja Israelin itsenäistymistä myös Itä-Euroopassa ja islamilaisessa maailmassa oli suuria juutalaisyhteisöjä.
Beta Israel
Juutalaisista Etiopiassa on ensimmäiset maininnat antiikin kreikkalaisissa lähteissä 200 eaa. 100-luvulla jaa. Etiopian juutalaiset kuuluivat Aksumin kuningaskuntaan. 300-luvulla jaa. juutalaisuus oli laajalle levinnyt uskonto falašojen alueella. 950-luvulla falašat kapinoivat Aksumia vastaan kuningatar Judithin johdolla. Aksumin kuningaskunnan Zagwe-dynastian aikana falašoilla oli suuri vaikutusvalta maassa. 1450-luvulla Etiopia valloitti falašojen maat ja heitä alettiin vainota. Falašat kapinoivat 1500-luvulla ja 1616 etiopialaiset suorittivat keisari Susneyosin johdolla falašojen joukkomurhia. Vainoamisen, maastamuuton ja kääntymisen seurauksena falašojen määrä putosi alkuperäisistä sadoista tuhansista muutamaan tuhanteen. Falašat tulivat länsimaiseen tietoisuuteen vasta 1790-luvulla. 1800-luvulla heidän luonaan työskenteli eurooppalaisia lähetyssaarnaajia, jotka yrittivät käännyttää heitä kristinuskoon kertomalla, että juutalaisessa uskossa odotettu messias oli jo elänyt Jerusalemissa. Vuonna 1862 joukko falašoja lähti vaellukselle kohti Palestiinaa tarkistamaan asiaa. Taudit ja nälkä pakottivat kuitenkin falašat hylkäämään retken jo Axumissa.