Högryggenin jätinkirkko
Jätinkirkko on pitkänomainen ja suorakulmaisen muotoinen. Sen sammaloituneet kivivallit ovat 22 metriä pitkät ja 10 metriä leveät. Jätinkirkolle on myös saatu toisenlaiset mitat, jotka ovat 36 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kivivallit ovat 1–2 metriä leveät ja noin metrin korkuiset. Jätinkirkon pituusakselin suuntaus on 5° vastapäivään eli pohjoinen. Vaikka mäen ympäristö on kivikkoista, ei jätinkirkon sisäpiha ole sitä. Sisäosan kivetön leveys on kuusi metriä. Jätinkirkolla on sekä pohjois- että etelävallissa matalammat kulkuaukot eli portit. Porttien kautta kulkee nykyään polku. Portit aukeavat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 5° pohjoisesta länteenpäin ja 5° etelästä itäänpäin.
Lestijärven kirkko
Lestijärven edellinen kirkko oli todettu pieneksi jo vuonna 1803. Ruotsin vallan aikana suositeltiin rakennettavaksi kivikirkkoja, mutta lestijärveläiset halusivat puisen ristikirkon, jossa on länsitorni. Uuden kirkon paikka oli jo katsottuna. Ensimmäisen suunnitelman teki Heikki Matinpoika Kuorikoski ( (1772 - 1847)), mutta sitä ei hyväksytty Tukholman yli-intendentinkonttorissa, vaan uuden suunnitelman keskitornillisesta ristikirkosta laati arkkitehti Gustaf af Sillén. Tätäkään suunnitelmaa ei hyväksytty. Kolmannessa suunnitelmassa oli allekirjoituksena A. N. Edelcranz ja se hyväksyttiin vuonna 1806. Rahan puute ja myös Suomen sota 1808–1809 viivästyttivät kirkon rakentamista. Rakennustyön teki Heikki Kuorikoski. Kirkosta tuli 21,20 metriä leveä ja 23,45 metriä pitkä ristikirkko, jolla oli korkeutta 8,60 metriä. Kirkko vihittiin käyttöön 23. syyskuuta 1827.