Eduskunta
Eduskunta valitsee valtioneuvoston eli hallituksen. Vaalien voittajapuolueen puheenjohtaja ryhtyy hallitustunnustelijaksi neuvottelemaan siitä, mitkä puolueet pääsevät hallitukseen. Lopullinen hallitus on neuvottelujen tulos, eikä välttämättä suoraan heijasta vaalien tulosta. Puolueet, jotka eivät ole mukana hallituksessa ja joilla siis ei ole ministereitä, muodostavat opposition. Oppositio ja hallitus ovat toisilleen vastakkaisia puolia. Opposition tehtävänä on vastustaa ja kyseenalaistaa hallituksen politiikkaa esittämällä sille vaihtoehtoja. Eduskunta siis valvoo ja arvioi hallituksen toimintaa.
Presidenttijohtoinen järjestelmä
Siinä missä parlamentarismissa yleensä valtionpäämiehen ja hallituksen päämiehen asemat on erotettu toisistaan (valtionpäämiehenä monarkki tai presidentti mutta hallituksen päämiehenä pääministeri), presidenttijohtoisessa järjestelmässä presidentti on sekä valtion että hallituksen päämies. Sekä presidenttijohtoisessa järjestelmässä että parlamentarismissa on lainsäädäntöelimenä parlamentti ja toimeenpanoelimenä hallitus, mutta erona on se, että parlamentarismissa parlamentti kontrolloi hallitusta siten, että tämä tarvitsee parlamentin luottamuksen, mutta presidenttijohtoisessa järjestelmässä hallitus on riippumaton parlamentista (tosin osassa presidenttijohtoista järjestelmää soveltavista maista presidentti tarvitsee ministerinimityksilleen parlamentin hyväksynnän). Toisaalta presidenttijohtoisessa järjestelmässä siitä huolimatta, että presidentillä on laajat valtaoikeudet, hänelle ei yleensä ole myönnetty parlamentin hajotusoikeutta, kun parlamentarismissa presidentillä tai monarkilla voi olla myös parlamentin hajotusoikeus, vaikka hän yleisesti ottaen ei käyttäisikään laajaa poliittista valtaa. Olennaista on sekin, että presidenttijohtoisessa järjestelmässä toimeenpanovaltaa käyttävän elimen hallituksen jäsenet (presidentti, ministerit ja suuressa osassa tapauksista myös varapresidentti) eivät voi olla samalla lainsäädäntövaltaa käyttävän elimen parlamentin jäseniä eli kansanedustajia, kun taas parlamentarismissa ministerit ovat tavallisesti kansanedustajia. Toisin kuin useimmiten parlamentarismissa, presidenttijohtoisessa järjestelmässä ei tavallisesti ole pääministerin virkaa; harvemmissa presidenttijohtoisen järjestelmän omaavissa maissa on myös pääministerin virka mutta myös pääministeriä koskee se, että toisin kuin parlamentarismissa, ministeri ei ole vastuussa parlamentille vaan vain presidentille. Presidenttijohtoisen järjestelmän toimeenpanovalta ja lainsäädäntövalta on valittu kumpikin kokonaan eri vaalilla (toimeenpanovalta presidentinvaalilla ja lainsäädäntövalta parlamenttivaalilla), kun taas parlamentarismissa parlamentti valitsee hallituksen yleensä ainakin pääosin omasta keskuudestaan.