Paksusuolen syöpä
Paksusuolen syöpä () on ruoansulatuskanavan loppuosassa, umpisuolen (caecum), koolonin tai peräsuolen alueella esiintyvä pahanlaatuinen kasvain. Tavallisin muoto on limakalvosta kehittyvä rauhassolusyöpä eli adenokarsinooma (). Harvinaisia paksusuolisyövän muotoja ovat pahanlaatuinen (maligni) karsinoidikasvain ja lymfooma. Paksusuolen karsinooma on länsimaissa kolmanneksi yleisin ja toiseksi eniten kuolemia aiheuttava syöpä. Suomessa siihen sairastuu 2 000–2 500 henkilöä ja kuolee noin 1 000 henkilöä joka vuosi. Sen ajatellaan useimmiten syntyvän ruoansulatuskanavan seinämässä olevista niin sanotuista adenoomapolyypeistä. Ne ovat hyvänlaatuisia, nyppylämäisiä, varrellisia tai sienimäisiä muodostumia, jotka kuitenkin voivat vuosien kuluessa muuttua syöväksi. Tyypillinen paksusuolisyövän hoito on leikkaus, jossa osa paksusuolta poistetaan. Peräsuolen alaosan syövän leikkauksessa voidaan joutua uhraamaan peräaukko ja tekemään suoliavanne. Tietyissä tapauksissa hoitoa jatketaan kemoterapian keinoin.
Onkosytooma
Onkosytooma on onkosyyteistä muodostuva kasvain. Se voi esiintyä missä tahansa, mutta on yleisin munuaisessa ja sylkirauhasessa. Yleensä kasvain on hyvänlaatuinen, ja tavallisin se on 70–80-vuotiailla naisilla. Etiologiaa ei tunneta. Kasvain ei aiheuta oireita, ellei ole riittävän kookas. Useimmat tapaukset havaitaankin sattumalta. Onkosytooma sylkirauhasessa voi tuntua kivuttomana kyhmynä posken tai leuan alueella. Munuaisen onkosytooma voi aiheuttaa verivirtsaisuutta ja kipua. Jos munuaiskasvain on tarpeeksi suuri, sekin voi tuntua.