Martti Välikangas
Välikangas vietti lapsuutensa Savonlinnassa ja kirjoitti ylioppilaaksi siellä 1911. Hän valmistui arkkitehdiksi 1917 Teknillisestä korkeakoulusta. Heti valmistumisensa jälkeen hän työskenteli puoli vuotta Parviaisen tehtaiden palveluksessa Ukrainan Jusofkassa (nykyinen Donetsk) suunnitellen standardisoituja asuintaloja. 1917–1918 hän työskenteli AB Brändö Villastadilla avustaen Bertel Jungia Kulosaaren asemakaavoituksessa sekä Gösta Juslénilla. 1918–1920 Sigurd Frosteruksen ja Ole Gripenbergin toimistossa, suunnitellen mm. Stockmannin uuden liikemerkin. 1918–1919 Välikangas toimi Sotasaaliskomiteassa inventoiden itsenäistyneeseen Suomeen jäänyttä Venäjän valtion rakennusomaisuutta (esim. Suomenlinna). Tämä lisäsi hänen kiinnostustaan ja arvostustaan rakennustaiteen historiaan. Vuodesta 1920 alkaen Välikankaalla oli oma arkkitehtitoimisto Helsingissä.
Martti Simojoki
Valmistuttuaan papiksi Martti Simojoen ensimmäisenä virkana oli Suomen kristillisen ylioppilasliiton (YKY) yleissihteerin tehtävä 1930-32, sen jälkeen hän toimi uskonnon opettajana Kallion yhteiskoulussa Helsingissä sekä kirkkoherran, isänsä, virallisena apulaisena Kuopiossa. Helsingin pohjoisen suomalaisen seurakunnan kirkkoherran, A. W. Kuusiston, apulaiseksi (Suurkirkon seurakuntapiirin pastoriksi) Simojoki tuli 1935 ja toimi siinä vuoteen 1943. Jumaluusopin ylioppilaiden ylim. saarna- ja opetusharjoitusten johtajuuskausi oli 1936-39. Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian professorin, Aarni Voipion, assistenttina hän oli 1943-50 sekä teologisen tiedekunnan notaarina 1945-50. Sotapalveluksensa Martti Simojoki suoritti sotilaspappina 1940-44 kenttäpiispan, Johannes Björklundin, määräämissä tehtävissä päämajassa ja Itä-Karjalassa. Martti Simojoki valittiin Suomen kirkon seurakuntaopiston ja Luther-opiston johtajaksi Järvenpäähän 1950. Mikkelin hiippakunnan piispaksi hän tuli vuosiksi 1951-59. Helsingin hiippakunnan piispana hän oli 1959-64. Arkkipiispana Turussa Simojoki oli vuosina 1964-78.