Richard Nixon
Sodanvastaiset protestit kiihtyivät entisestään. Poliisi ja kansalliskaarti hajottivat säännönmukaisesti väkivalloin rauhallisia mielenosoituksia. Pahimmissa tapauksissa yhteenotot johtivat kuolonuhreihin, kuten Kentin valtionyliopistossa Ohiossa 4. toukokuuta 1970 tapahtuneessa verilöylyssä, jossa neljä opiskelijaa sai surmansa ja yhdeksän haavoittui kansalliskaartin avattua tulen rauhanomaisesti mieltään osoittanutta opiskelijajoukkoa kohti. Tällaiset tapahtumat voimistivat entisestään sodanvastaista mielialaa maassa ja Nixonin hallituksen oli lopulta aloitettava niin sanottu vietnamisointi eli yhdysvaltalaisten joukkojen korvaaminen etelävietnamilaisilla.Prosessi vietiin loppuun vuonna 1973, kun Yhdysvallat virallisesti vetäytyi Etelä-Vietnamista.
Vietnamin tasavalta
Diệmin hallitus aloitti oman maauudistuksensa pohjoisessa järjestetyn vastapainoksi. Peläten Việt Minhin vaikutusvallan kasvua se kuitenkin lakkautti paikallisvaalit ja maaseudulle kylien johtoon nimitettiin ulkopuolisia, lähinnä katolilaisia vietnamilaisia. Diệm piti kaikkia entisiä Việt Minhin taistelijoita kommunisteina, vaikka näin ei todellisuudessa ollut. Diệm aloitti puhdistuskampanjan kommunisteja vastaan (To Cong) että maata hallitsevia rikollisliigoja vastaan. Arviolta 50 000 "kommunistia" siirrettiin poliittisiin uudelleenkoulutuskeskuksiin. Etelä-Vietnamissa aloitettiin myös laaja asutus- ja väestönsiirto-ohjelma, jolla aiottiin raivata viidakkoon tiloja 200 000 tilattomalla ja pakolaiselle lähinnä rannikolta Annamista. Ylängön montagnard-heimot vastustivat etnisten vietnamilaisten siirtoa mailleen ja asutusohjelma jouduttiin hylkäämään aseellisen vastarinnan vuoksi vain neljänneksen valmistuttua.