Unkarin historia
Työläisten liikehdinnän ja maailmansodan voittajavaltojen paineessa sosiaalidemokraatit päättivät liittoutua vastaperustetun kommunistipuolueen kanssa ja nostivat sen johtajan Béla Kunin suoraan vankilasta valtion johtoon. Yhdistyneet sosiaalidemokraatit ja kommunistit julistivat Unkarin neuvostotasavallaksi 21. maaliskuuta 1919. Tuore neuvostotasavalta joutui kuitenkin pian sotaan Romanian, Serbian, Tšekkoslovakian ja amiraali Horthyn johtamien porvarillisten voimien kanssa. Romanialaiset ja Horthyn joukot marssivat lopulta Budapestiin ja kukistivat neuvostotasavallan 6. elokuuta 1919. Valtionhoitajaksi noussut konservatiivis-aristokraattinen Miklós Horthy hallitsi Unkaria vuoteen 1944.
Unicum
Vuosien 1944 ja 1948 välillä sekä yhtiö että perhe joutuivat kokemaan kovia. Soroksári útin tehtaaseen osui toisessa maailmansodassa kolme pommia amerikkalaisista sekä neuvostoliittolaisista pommituksista. Vuoden 1945 tammikuussa – hieman ennen Puna-armeijan Budapestin saartoa – saksalaiset joukot polttivat tehtaan jäljelle jääneet osat vetäytyessään Länsi-Unkariin. Joukkojen lähdettyä palo kuitenkin sammutettiin paikallisten avustuksella ja tehdaskorttelissa jäi pystyyn kaksi pientä tilaa. Niissä tuotanto pystyttiin pian aloittamaan. Perhe sekä työntekijät yhteisvoimin rakensivat tehtaan uudelleen, kunnes vuoden 1948 syksyllä Unkarin uusi, kommunistinen hallinto syytti János Zwackia valtiopetoksesta tekaistujen todisteiden nojalla, jotta pääsisi valtiollistamaan yritystä. János Zwack poistettiin yrityksen johdosta ja perheelle langetettiin pakkotyöleirituomio.