Vega (saaristo)
Vegan saari asutettiin 10 000–11 000 ja pienemmät saaret 1 500 vuotta sitten. Saaristoon kehittyi vuosisatojen aikana omaperäinen kulttuuri, jossa haahkojen kasvatus on ollut tärkeänä osana toimeentuloa. Vegalaiset ovat keränneet haahkoilta sekä niiden untuvaa että munia. Haahkojen kasvatus ja kalastus ovat muodastaneen saaristoon kulttuurimaiseman, joka on valittu myös Unescon maailmanperintöluetteloon. Perinteinen kulttuuri oli vaikeuksissa erityisesti 1950-luvulla, jolloin Norjassa kannustettiin asutuksen keskittymiseen isoimpiin kaupunkeihin. Vegassakin monia saaria hylättiin, ja nykyään saariston 1 300 asuvat enää muutamalla saarella. Saarista kaikkiaan 56 on ollut asuttuna jossain historian vaiheessa.
Aineettoman kulttuuriperinnön luettelo
Vuonna 1982 Méxicon konferenssissa käytettiin ensimmäisiä kertoja termiä aineeton kulttuuriperintö. Konferenssin tarkoituksena oli arvioida tietoja ja kokemusta, joita oli kertynyt vuoden 1970 Venetsian konferenssin jälkeen. Unescon vuonna 1972 perustama menestyksekäs maailmanperintöluettelo oli siirtänyt suurimman huomion kulttuurisuojelussa rakennuksiin ja rakennelmiin sekä luontokohteisiin. Méxicon konferenssissa kulttuurin määritelmä kirjoitettiin uudelleen, ja määritelmää laajennettiin käsittämään myös jokapäiväinen elämä, kuten arvojärjestelmät, perinteet ja uskomukset. Konferenssi pyysi Unescoa tutkimaan aineettoman kulttuuriperinnön ja erityisesti suullisen perinnön suojelua.