Dieselmoottori
Höyrykoneen huono terminen hyötysuhde 10-15 % oli tiedossa 1800-luvulla sen jälkeen, kun Sadi Carnot oli julkaisut omat teoriansa. Carnot'n ideaalikoneen hyötysuhde vaikutti siihen, että alettiin kehittää polttomoottoreita, joissa palaminen tapahtui räjähdyksenä sylinterissä. Ensimmäinen tällainen kone oli Barsanti-Matteuccin nelitahtinen moottori, joka sai patentin Englannissa 1857. Kuitenkin vasta Nicolaus Otton kehittämä ottomoottori teki polttomoottorista käyttökelpoisen 1877.
Välityssuhde
Esimerkiksi planeettavaihteistossa kehäpyörän kulmanopeus voi olla nolla samaan aikaan kun planeettapyörä, planeettojen pidin sekä aurinkopyörä pyörivät. Tällöin kehäpyörän kehänopeus vaihteistokotelon suhteen on nolla, vaikka sen kanssa rynnössä olevalla planeettapyörällä on samaan aikaan kehänopeutta. Planeetan pitimen kehänopeus ja planeetan kehänopeus summautuvat nollaksi kehäpyörän kanssa kosketuksessa olevalle hampaalle. Nopeus ja kehänopeus eivät siis tarkoita samaa asiaa, ja alla esitetty kaava ei päde siis nopeuksille vaan kehänopeudelle. Siksi on erittäin olennaista minkä suhteen kehänopeuksia kulloinkin laskee. Hampaiden rynnössä syntyvien tehohäviöiden kannalta vain planeetan pitimen suhteen lasketuilla nopeuksilla on merkitystä, kun taas tehonsiirron kannalta olennaista on vaihteistokotelon suhteen lasketut nopeudet. Hyötysuhteen laskennassa taas tarvitaan molempia, sekä siirrettyä tehoa että häviöitä, joten myös molempia kulmanopeuksia tarvitaan jokaiselle hammaspyörälle erikseen.