Kivikausi Turussa
Jäkärlän kaivaukset osoittivat selkeästi, että alueen asuinpaikka on kuulunut kampakeraamisen kulttuurin piiriin, jonka aluetta on ollut nykyisen Suomen lisäksi Puolan, Baltian ja Pohjoisen-Venäjän alueet. Kampakeraamisen kulttuurin väestö on elänyt metsästyksestä, kalastuksesta sekä hylkeenpyynnistä ja luonnontuotteiden keräämisestä. Maanviljelyä ja karjanhoitoa Kampakeraaminen kulttuuri ei tutkimusten mukaan ole harjoittanut. Nimensä kulttuuri on saanut keramiikastaan, jonka pääasiallinen koristelu on ollut kamman painantaa muistuttava kuvio. Useilla kampakeraamisen kulttuurin asuinalueella on ollut omat ominaispiirteensä ja näin myös Jäkärlän kohdalla; Jäkärlän keramiikka eroaa muista kampakeraamisen kulttuurin saviastioista selvästi siinä, ettei Jäkärlän keramiikan koristeluun sisälly kuoppia koristeluun lainkaan, vaan ainoastaan runsaasti kampaleimaa, kouruviivaa ja soikeita painanteita. Jäkärlästä löydettyyn kiviaineistoon on lisäksi sisältynyt runsaasti muun muassa kirveitä, talttoja, iskukiviä, hioimia, reikäkiviä, poria ja kaapimia. Jäkärlän alueen lisäksi Jäkärlän keramiikkaa on löydetty muualtakin Turun seudulta, muun muassa Maariasta Vähäjoen länsipuolelta ja Liedosta Vintalan ja Nautelankosken alueelta.
Tekstiilikeramiikka
Tekstiilikeramiikka on monesti koristeltu kampakeramiikan tavoin, kuten esimerkiksi keramiikkapaloissa, jotka on löydetty Kangasalan Sarsan kaivauksista. Samankaltaisuus on niin huomattava, että pieniä tekstiilikeraamisia astianpaloja on vaikea erottaa kampakeraamisista vain koristelun perusteella. Yleisimpiä koriste-elementtejä ovat pienet kuopat, pitkät kampaleimat ja samantapaisett painanteet. Koristeet muodostavat rivejä tai vaakasuoria vyöhykkeitä samoin kuin kampakeramiikassa, mutta kuopanteet ovat kuitenkin pienempiä ja astiatkin ovat pienempiä. Koristelu rajoittuu vain astian yläosaan, kun kampakeraamisissa astioissa koristelu täyttää koko pinnan. Kampakeramiikkaan nähden uutta ovat vinot piirrot ja verkkokoristelu, mutta selkeimpänä erona ovat kehystetyt friisit.