Iittala (yritys)
Tapio Wirkkala (1915–1985),
suunnitteli seteleitä, grafiikkaa, veistoksia, huonekaluja, koruja ja lasiesineitä. Hänen monipuolisuutensa muotoilijana on synnyttänyt yli 400 lasiastiaa ja taide-esinettä. Wirkkala oli lahjakas lasisuunnittelija, ja hänen yhteistyönsä lasityöläisten kanssa loi uusia tekniikoita ja pysyviä taidokkaita muotoiluesineitä.
Muotoilutöitä Iittalalle: "Finestra" (1946), "Pitsi" (1947), "Kantarelli" (1951), "Viinirypäle"/"Päärynä" (1947), "Kalvolan kanto" (1948), "Jääpala" (1951), "Jäävuori" (1951), "Tokio" (1954), "Tapio" (1954), "Marsalkansauva "(1954), "Rondo" (1957), "Romantica" (1960), "Paadrin" (1960), "Jäänsärkijä" (1968).
Tuotteet, jotka ovat yhä Iittalan tuotannossa: "Kantarelli", "Gaissa," "Ultima Thule," "Tapio".
Palkinnot: Kantarelli, Viinirypäle/Päärynä, Varsanjalka, Kalvolan kanto, Tunturi, Jäkälä, Jääpala (1951); Jäävuori – Milanon triennaali (1951); Tokio, Tapio, Marsalkansauva – Milanon triennaali (1954); Tiima, Rondo – Milanon triennaali (1957); Romantica (1960); Paadrin Jää – Milanon triennaali (1960); Jäänsärkijä, Ultima Thule: kulho – Milanon triennaali (1968); Lunning-palkinto (1951); Pro Finlandia -mitali (1955); Prinssi Eugen -mitali (1980).
Julián Grimau
Grimau on tullut Suomessakin tunnetuksi hänestä kertovan "Julian Grimau" -laulun kautta, josta tunnetuimman suomenkielisen levytyksen teki Tapio Heinonen vuonna 1969. Kappale on tehty kansanlaulun melodiaan; Heinosen esittämän version suomennoksesta vastasi Kari Tuomisaari. Tapio Heinonen esitti laulun Kari Tuomisaaren käännöksenä Ossi Runteen orkesterin säestyksellä ensimmäistä kertaa ohjelmassa Sinbad vuonna 1968. Vuonna 1971 Pentti Saaritsa kirjoitti kappaleeseen poliittisemman suomennoksen, jonka levytti tuoreeltaan Kristiina Halkola.