Skitsofrenia
Tutkijat ovat pitkään tienneet, että skitsofreniaa esiintyy tietyissä suvuissa. Kuitenkin 60 % skitsofreniaa sairastavista on suvuista, joissa ei tunneta muita skitsofreniaa sairastavia. Sairastuminen ei johdu pelkästä geeniperimästä. Kaksostutkimusten perusteella laskettu skitsofreniaa sairastavan henkilön identtisen kaksosen sairastumisriski onkin vain 50 %. Perinnöllinen alttius vaikuttaa siten, että skitsofreniaa sairastavan henkilön lapsella on 10 prosentin todennäköisyys sairastua skitsofreniaan ja sisarella 9 prosentin todennäköisyys. Kun molemmat vanhemmat sairastavat skitsofreniaa, lapsen todennäköisyys sairastua on 46 %. Jos toisen asteen sukulaisella (sedällä, enolla, tädillä tai isovanhemmalla) on skitsofrenia, on henkilön sairastumisriski 3 %.. Eri kaksostutkimusten tuottamat arviot perinnöllisyydestä vaihtelevat jonkin verran. Perintötekijöiden arvellaan muodostavan kaksostutkimusten mukaan jopa 80 prosenttia sairastumisalttiudesta. Suomalaisessa väestöpohjaisessa kaksostutkimuksessa sairastumisalttiudesta 83 % (95 %:n luottamusväli 76–90 %) johtui perinnöllisistä tekijöistä ja 17 % henkilöiden välisistä tekijöistä, jotka eivät olleet perheenjäsenille yhteisiä.
Skitsofrenian historia
Suomeen levisi 1800-1900-lukujen vaihteessa eugeniikka eli rotuhygieeninen ideologia. Kansakunnasta pyrittiin karsimaan pois perinnöllisiksi, huonoiksi ja ei-toivotuiksi miellettyjä ominaisuuksia. Aate levisi etenkin genetiikan tutkijoiden, lääkärien ja sosiaalihuollon työntekijöiden kannattamana myös lainsäädäntöön. Suomalaisen lainvalmistelukunnan ehdotus uudeksi avioliittolaiksi valmistui vuonna 1924, ja se hyväksyttiin vuonna 1929. Vuoden 1929 avioliittolaki (AL 3:11) kumosi vuodelta 1734 olevan naimiskaaren. Avioliittolaki astui voimaan vuoden 1930 alusta ja kielsi epileptikkoja, syntymäkuuroja, kehitysvammaisia sekä mielisairaita, joiksi skitsofreenikot laskettiin, menemästä naimisiin. Presidentti saattoi myöntää poikkeusluvan eräille ryhmille, ei kuitenkaan skitsofreenikoille. Vuonna 1954 lakiin vielä lisättiin, että jos mielisairas on mennyt avioliittoon, se on mitätöitävä. Ilmeisesti valvonta ontui, sillä ainakin runoilija Lauri Viita pääsi diagnoosistaan huolimatta naimisiin vuonna 1962. Kieltoja kumottiin vähitellen, ensin kuuroilla vuonna 1967 ja lopullisesti lailla vuonna 1987, joka astui voimaan vuoden 1988 alusta.