Bysantin kirkko
700-luvulla ja 800-luvun alussa Bysantin valtakunnassa vallitsi ikonoklasmin eli kuvainraaston virtaus, joka tuomittiin lopulta harhaoppina. Ikonoklasmi käynnistyi keisari Leo III:n (keisarina 717–741) valtakauden myötä, kun tämä kielsi ikonit ja niille osoitetun kunnioituksen. Myös Konstantinos V (keisarina 741–775) omaksui ikonoklastisen kannan kautensa loppupuolella. Eräänä syynä ikoneja vastustavan kannan syntyyn oli islamin nousu ja arabien menestyksekkäät valloitukset: bysanttilaiset saattoivat ajatella kuvia vastustaneiden muslimien tekevän siis jotakin oikein. Luonnonmullistukset, kuten Santorinin tulivuorenpurkaus vuonna 726, lisäsivät ajatusta, että Bysanttia rangaistaan jonkin asian tähden.
Outokummun ortodoksinen kirkko
Kirkkosalin ja ikonostaasin ikonit ovat pääosin 1700-luvulta ja peräisin Viinijärven vuonna 1906 puretusta kirkosta. Ikonostaasin vasemmassa reunassa kiotakaapissa on 1600-luvulta peräisin oleva Korsunin Jumalanäidin ikoni. Ikonin lahjoitti kauppias Isotov, jonka suvun hallussa se oli ollut sukupolvien ajan. Alttarin takaseinällä pääikonina oleva suurikokoinen ja kultataustainen Jumalanäidin ikoni, Pyhällä pöydällä oleva hopeinen papin käsiristi ja osa kirkonkelloista on peräisin Kitelän vanhasta kirkosta, josta ne ihmeellisesti pelastuivat sodan jaloista ja monien vaiheiden jälkeen päätyivät Outokummun kirkkoon. Kirkollishallitukselta saadut Neitsyt Marian ja suurmarttyyri ja parantaja Panteleimonin ikonit ovat peräisin Hyrsylän kylän tsasounasta. Joitakin ikoneja ja muuta kirkollista esineistöä on lahjoittanut Valamon luostari.