Mongolit
Mongolit ovat itäaasialainen kansa, jonka jäsenet puhuvat mongolikieliä. Heitä asuu Mongoliassa, Venäjällä ja Kiinassa, etenkin Sisä-Mongolian autonomisella alueella. Mongoleita on noin 10 miljoonaa, joista 5,8 miljoonaa Sisä-Mongoliassa ja 2,4 miljoonaa Mongoliassa. Lisäksi 500 000 mongolia asuu Venäjällä. Mongolit olivat yksi Mongolivaltakunnan perustaneista heimoista. Ennen Mongolivaltakuntaa tiedot mongoliheimosta ovat vähäiset. Muut merkittävät heimot olivat tataarit (ei nykytataarit), merkiitit, keraiitit ja naimaanit, jotka Temüjinin, myöhemmin Tšingis-kaanin, johtamat mongolit alistivat. Muut heimot eivät välttämättä puhuneet mongolikieliä ja laajentuessaan valtakunnasta tuli yhä monikansallisempi. Mongolivaltakunnan asukkaista ja sotilaista onkin käytetty nimitystä ”mongolit” lähinnä symbolisessa merkityksessä, kuvaamassa valtakunnan yläluokkaa.
Xinjiangin mongolit
Sinkiang päätyi Qing-dynastian vallan alle näiden kukistettua aluetta hallinneet džungarit vuosina 1755-1757. Džungareista suurin osa hävitettiin tyystin ja heistä tyhjentyneille laidunalueille alkoi muuttaa kazakkeja, joiden uskollisuutta kiinalle viranomaiset epäilivät. Kiinalaisen vallan vahvistamiseksi alueelle tuotiin mantšu-, mongoli-, daguuri-, xibe ja evenkkisotilaita. Suurempi määrä mongoleja tuli kuitenkin vuonna 1771, jolloin 70 000 Kalmukiasta liikkeelle lähtenyttä kalmukkia saapui alueelle. Heidän alkuperäisenä tarkoituksenaan oli ollut vallata Džungaria itselleen, mutta matkalla he kärsivät suuria tappioita kazakkien ja kirgiisien hyökkäyksissä. He pyysivät lupaa asettua alueelle ja heidät asutettiinkin Xinjiangiin vuonna 1772.