Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Suomen kirkkorakennuksia alettiin rakentaa kristinuskon levittyä Suomeen. 1100-luvun kirkkorakennuksen jäännökset löytyivät Kaarinan Ravattulasta 2013. Suomen vanhimmat säilyneet rakennukset ovat Ahvenanmaan kirkkoja 1200-luvun lopulta. Samoihin aikoihin tehtiin manner-Suomen varhaisimmat nykypäiviin säilynnet kivikirkot: Nousiainen, Turun tuomiokirkko (suurennettu myöhemmin) ja Mynämäki. Muualla Suomessa kivikirkkoja alettiin rakentaa pääasiassa 1400-luvun alussa. Viimeiset keskiajalta peräisin olleet puurakenteiset kirkot paloivat 1900-luvun aikana, esimerkiksi Saloisten kirkko paloi 1930.
Vihannin kirkko
Vihannin Sofia Magdalenan kirkko on Raahen seurakunnan kirkko Oulun hiippakunnassa. Kirkko rakennettiin kuningas Kustaa III:n aikana ja se nimettiin kuninkaan vaimon Sofia Magdalenan mukaan. Kirkko sijaitsee Vihannin kirkonkylässä Raahessa ja toimii myös tiekirkkona. Ennen vuotta 2013 kirkko oli yksi Siikasalon seurakunnan kirkoista. 
Vihannin nykyinen kirkko on järjestyksessä Vihannin seurakunnan toinen kirkko. Ensimmäinen kirkko rakennettiin samalle paikalle kuin nykyinen kirkko vuonna 1691, jolloin Vihannista tuli Saloisten seurakunnan saarnahuonekunta. Rakennusvuodesta ja kappelikirkoksi vihkimisen ajankohdasta on lähteissä useita muitakin ajankohtia. Josefin kirkoksi kutsuttu kappeli oli yksinkertainen suorakaiteen muotoinen rakennus, jossa ei ollut tornia. Uuden kirkon rakentamisesta päätettiin vuoden 1781 piispantarkastuksen jälkeen, kun ensin oli tutkittu mahdollisuus vanhan kirkon laajentamiseen. Uuden kirkon rakennuspiirustukset teki kalajokinen kirkonrakentaja Simon Silvén. Piirustukset kävivät yli-intendentin virastossa Tukholmassa, mutta piirustuksiin tehtiin vain vähäisiä muutoksia. Kuningas Kustaa III hyväksyi piirustukset 4. huhtikuuta 1783. Suunnittelijansa Simon Silvénin johdolla rakennettu puukirkko valmistui kesäkuussa 1784. Lääninrovasti Johan Westzynthius vihki kirkon 12. syyskuuta 1784.