Alankomaat
Kaarle V antoi alueen perintönä Espanjan kuningas Filip II:lle, jonka uskonnollisesti jyrkkä politiikka uskonvainoineen johti vapaussotaan reformoidun opin omaksuneissa Alankomaiden pohjoisissa maakunnissa. Ne julistautuivat itsenäisiksi Alankomaiden tasavallaksi (Yhdistyneet provinssit) vuonna 1581, kun taas eteläiset maakunnat (nykyinen Belgia) jäivät Espanjan yhteyteen.
Belgian vallankumous
Vallankumous sai innoituksensa Ranskan Heinäkuun vallankumouksesta. Mellakat alkoivat Brysselissä elokuussa 1830. Tämän seurauksena kansalliskokous kokoontui, ja Vilhelm I päätti pidättyä sotilaallisesta toiminnasta ja vetosi Euroopan suurvaltoihin asian ratkaisemiseksi. Tästä seuranneessa Lontoon konferenssissa Euroopan johtavat valtiot päättivat tunnustaa Belgian itsenäisyyden. Leopold I valittiin vuonna 1831 Belgian ensimmäiseksi kuninkaaksi. Kesti kuitenkin aina vuoteen 1839 ennen kuin Alankomaat tunnusti Belgian itsenäisyyden.