Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla
Suomen sisällissodan tapahtumat Etelä-Pohjanmaalla käynnistyivät 27.–28. tammikuuta 1918, jolloin valkoiset aloittivat seudulla olleiden venäläisten varuskuntien valtauksen. Kyseessä oli kenraali C. G. E. Mannerheimin määräyksestä toteutettu operaatio, jota Pohjanmaalla pidetään myös koko sisällissodan alkuna. Paikalliset suojeluskunnat ottivat varuskunnat haltuunsa muutamassa päivässä tammikuun loppuun mennessä, jonka jälkeen sotatoimet maakunnassa olivat ohitse, kun rintamalinja asettui Etelä-Suomeen. Helmikuussa Etelä-Pohjanmaasta tuli valkoisen Suomen hallinnollinen ja sotilaallinen keskus. Vaasassa kokoontui Helsingistä paenneista senaattoreista muodostettu Vaasan senaatti ja valkoisen armeijan päämaja toimi maaliskuun jälkipuoliskolle saakka Seinäjoella. Maakunnassa koottiin myös merkittävä osa rintamalle lähetetyistä valkoisten joukoista.
Iivo Ahava
Suomen sisällissodan sytyttyä 27. tammikuuta 1918, Vienan Karjalan Kantalahdessa perustettiin 3. helmikuuta Ahavan aloitteesta punakaartin osasto, joka koottiin paikallisista asukkaista ja alueen suomalaisista metsätyöläisistä. Pohjoisen retkikunnan nimellä tunnettu osasto koostui noin tuhannesta miehestä. Maalis–huhtikuun aikana se kävi Venäjän puolella useita taisteluita valkoisten lähettämää Vienan retkikuntaa vastaan, jonka tarkoituksena oli miehittää Vienan pohjoisosa. Ahavan johtama punakaarti onnistui estämään valkoisten aikeet, mutta myöskään sen oma suunnitelma iskusta Pohjois-Suomen valkoisten selustaan ei onnistunut. Ahavan asema punakaartin rintamakomentajana oli hankala, koska hänen isänsä liikkui valkoisten asioissa eri puolilla Karjalaa. Lisäksi Ahavan nuorempi veli Paavo oli Vienan retkikunnan komentajiin lukeutuneen jääkärikapteeni K. M. Walleniuksen joukoissa tiedustelijana ja sisar Veera esikunnassa lääkintätehtävissä.