Espanja
Vanhimmat merkit nykyihmisestä Espanjassa ovat 35 000 vuoden takaa. Espanjan varhaisimpia nimeltä tunnettuja asukkaita olivat iberit, joiden puhuma kieli ei ollut indoeurooppalainen. Ajanlaskun alkua edeltävällä vuosituhannella foinikialaiset, kreikkalaiset ja karthagolaiset perustivat Espanjaan kauppatukikohtia. Roomalaiset valtasivat Espanjan Karthagolta toisessa puunilaissodassa 200-luvulla eaa. ja seuraavalla vuosisadalla käytiin ns. keltiberisodat keltiberiheimojen ja roomalaisten välillä. Roomalaisten käyttämästä latinasta periytyy espanjan kieli. Länsi-Rooman hajoamisvaiheessa 400-luvulta alkaen germaaniheimot kuten gootit ja vandaalit perustivat Espanjan alueelle lyhytikäisiä valtakuntia. 700-luvulla islaminuskoiset maurit valloittivat Espanjan nopeasti. Islamilaisen Espanjan pääkaupunki Córdoba oli vaurain ja sivistynein keskus sen ajan Euroopassa.
Araneesi
Araneesi ("aranés") on romaaninen kieli, jota puhutaan Val d’Aranin piirikunnassa Luoteis-Kataloniassa. Kielellä on virallinen asema alueella katalaanin ja espanjan kielten rinnalla. Kielitieteellisesti araneesin katsotaan kuuluvan Ranskan puolella puhuttavan oksitaanin kielen yhteyteen, ja se luokitellaankin usein oksitaanin murteen gaskonin yhdeksi alamurteeksi. Katalonian itsehallintoalueen parlamentti sääti vuonna 2010 lain, joka olisi vahvistanut araneesin asemaa ja määritellyt sen Val d'Aranin ensisijaiseksi viralliseksi kieleksi paikallishallinnossa, kouluopetuksessa ja tiedotusvälineissä. Espanjan perustuslakituomioistuin kuitenkin kumosi lain helmikuussa 2018.