Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Hän aloitti teoksen suunnittelun Helsingin Kaapelitehtaalla sijaitsevassa ateljeessaan ja teki varsinainen maalaustyön juhannuksesta 2002 lähtien tasavallan presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa. Ajatus teoksen maalaamisesta kesäasunnolla oli Halosen idea. Wardi vietti paikassa lähes koko kesän tarkkaillen ensimmäiset viikot Halosta ja Kultarannan värimaailmaa, jonka jälkeen hän toteutti loppukesän ajan saamaansa näkemystä. Wardi oli keväällä käynyt katsomassa maalauksen sijoituspaikkaa valtioneuvoston linnassa, ja löytänyt sitä vastaavan puolipyöreän tilan Kultarannan terassilta. Valtioneuvoston sovitettua taulua paikalleen hän viimeisteli muotokuvaa syyskuussa presidentin virka-asunnolla Mäntyniemessä ja vielä myöhemmin syksyllä ateljeessaan. Saatuaan maalauksen valmiiksi Wardi toimitti sen Ateneumiin kehystettäväksi. Teoksen hinta oli 30 000 euroa.
Tarja Halonen
Toisesta kierroksesta tuli lopulta yllättävän tiukka kamppailu istuvan presidentin vaaleja edeltäneisiin suosiolukuihin nähden. Kyselyjen mukaan epävarmojen äänestäjien määrä kasvoi vaalikamppailun aikana, mutta Halonen säilytti pitkään yli 50 % kannatuslukemansa. Ennen vaaleja tehtyjen kyselyjen mukaan keskustan äänestäjät asettuisivat tukemaan Halosta toisella kierroksella, mikäli Vanhanen ei pääsisi läpi. Samanlainen tilanne oli myös kokoomuksen puolella. Lopulta Halonen voitti Niinistön toisella kierroksella 51,8 %:n kannatuksella 29. tammikuuta 2006. Halosen voitto syntyi lähes samalla ääniosuudella kuin kuusi vuotta aikaisemmissa vaaleissa. Vuonna 2000 hän voitti keskustan Esko Ahon 51,6 % äänimäärällä. Ensikommenteissaan valintansa jälkeen Halonen lupasi olla entistä rohkeampi arvojohtaja. Vaalikampanjan aikana Halonen sanoi havainneensa, että kansalaiset toivovat presidentistä entistä voimakkaampaa arvojohtajaa. Halonen arvosteli kokoomuksen vaalikampanjaa vastakkainasettelun lietsomisesta. Halonen uskoi, että hänen leimaamisensa vasemmistoehdokkaaksi vei osan hänen äänistään. Niinistö pärjäsi paremmin vaalipäivän äänissä kuin ennakkoäänestyksessä. Vaalipäivän äänet jakautuivat lähes tarkalleen puoliksi. Vaalien äänestysprosentti nousi 77,2 prosenttiin verrattuna ensimmäiseen kierrokseen, mutta jäi alhaisemmaksi kuin toisella kierroksella kuusi vuotta aikaisemmin.