Tammiarkkuhauta
Tammiarkkuhauta (, , , ) on lähinnä arkeologinen termi pääasiassa varhaisen Skandinavian pronssikauden (Monteliuksen periodit I–III) ruumishautatyypistä, missä vainaja sijoitettiin haudattaessa polttamattomana tammen puunrungosta koverrettuun arkkuun. Tämä haudattiin hautakumpuun, joka kasattiin tammiarkun ympärille ruohoturpeista usean metrin paksuiseksi ja kauaksikin näkyväksi kummuksi. Näitä säilyneitä hautauksia on löydetty eniten Etelä-Jyllannista, vaikka tammiarkkuhautauksia on tehty muuallekin skandinavisen pronssikauden hautakumpuihin.
Timin mänty
Timin mänty on saattanut olla muinaissuomalaisten uskontojen pyhä uhripuu. Näiden uskontojen tavat, kuten loitsut, uhraukset ja karhun pyhyys ovat olleet pitkään voimissaan, vaikka valtio kielsi muinaisuskojen harjoituksen jo 1600-luvulla. Timin männyssä on nähty karhunkalloja ja puun halkeamaan on upotettu rahaa ainakin 1930-luvulle asti. Puuta on käytetty myös hammassäryn poisloihtimiseen.