Myyrmannin räjähdys
Pommin räjähdyksen syy ja Petri Gerdtin motiivit eivät koskaan selvinneet. Ei ole olemassa varmaa näyttöä siitä, että hän olisi halunnut vahingoittaa toisia henkilöitä tai itseään. Gerdt ei milloinkaan osoittanut omaavan itsetuhoisia ajatuksia tai halua vahingoittaa muita. Rikostutkimuksessa selvisi, että hänellä ei ollut aikomus kuolla ainakaan itse räjähdyksessä. Pommin kuitenkin mahdollisesti oli tarkoitus räjähtää Myyrmannissa, mutta ei ole tietoa siitä, oliko pommin tarkoitus räjähtää kauppakeskuksen ollessa vielä auki vai sulkemisajan jälkeen. Pommissa oli ajastin. Gerdt saattoi yrittää ensin laittaa pommin sisältänyttä reppuaan roskakoriin. Roskakori olisi ollut hyvä piilopaikka pommin sisältäneelle repulle.
Venäjän kerrostalopommit
Venäjän joukot olivat alkaneet luoda turvallisuusvyöhykettä Dagestaniin elokuun alussa. Tšetšeenisissien vastahyökkäys Dagestaniin tapahtui 7. lokakuuta. Sissit tekivät siellä hyökkäyksiä ja räjäyttivät pommeja. Venäjä vastasi omalla operaatiollaan elokuun lopulla, ja kapinalliset vetäytyivät Tšetšeniaan syyskuun loppupuolella. Jo syyskuussa venäläiset sotilaskoneet hyökkäsivät Tšetšenian pääkaupungin Groznyin ympäristössä oleviin kohteisiin. Tämä ja kerrostalopommit ajoivat Tšetšenian sotaan Venäjän kanssa. Venäjä julisti sodan 1. lokakuuta, ja maavoimat alkoivat edetä alueelle lokakuun loppupuolella.
Lännessä ja Venäjälläkin melko suositun teorian mukaan turvallisuuspalvelu FSB itse räjäytti tai räjäytytti pommit.
Terroriteot pantiin sitten tšetšeeni- ja muiden muslimiterroristien syyksi. Näin saatiin tekosyy Tšetšenian sodan aloittamiselle. Kun KGB-taustainen pääministeri Vladimir Putin esiintyi kovin sanoin televisiossa terroristeja vastaan, hänestä tuli kansan silmissä tiukka terroristeja tuhoava sankari. Tämän maineen turvin Putin voitti presidentinvaalit. FSB sai miehensä Venäjän johtoon häikäilemättömästi juonitellen. Korruptiosyytteitä vastaan pyristelevä presidentti Boris Jeltsin saatiin pelastettua. Tämän mukaan terrori-iskujen perimmäinen motiivi olisi ollut Venäjän hajoamisen estäminen. Ainakin osa iskujen tekijöistä saattoi olla FSB:hen kytköksissä olevia rikollisia. Teoriaa näyttäisi tukevan se, että Rjazanissa nähtiin nuorten venäläisten näköisten ihmisten asentavan pommia kellariin. Räjäytys pystyttiin estämään, mutta miliisi ei ehtinyt saada asentajia kiinni. Räjäytyksiä ei enää tämän jälkeen sattunut.
Tapausta esitettiin muutaman päivän ajan TV:ssä epäonnistuneena terrori-iskuna, kunnes FSB:n johtaja Nikolai Patrušev sanoi sen olleen harjoitus. Lisäksi Venäjä aloitti Tšetšenian vastaisen hyökkäyksen valmistelun jo keväällä 1999.