Moniälykkyysteoria
Myöhemmin Gardner on lisännyt listaansa vielä kahdeksannen älykkyyden muodon, "luonnon ymmärtämisen kyvyn". Se ei kuulunut alkuperäiseen listaan, mutta hän on taipunut pitämään ympäristön tarkkailua ja ymmärtämistä evolutiivisesti tärkeänä: Eloon jäämiseksi on välttämätöntä erottaa hyödylliset ja vaaralliset eläin- sekä kasvilajit toisistaan. Luonnon suhteen älykäs nykyihminen osaa ja haluaa tarkkailla luontoa sekä muistaa esimerkiksi kasvien ja eläinten nimiä. Hänestä saattaa tulla luonnontutkija, eläinlääkäri, puutarhuri tai maanviljelijä. Lisäksi Gardnerin mukaan nykyihminen saattaa hyödyntää tämän älykkyyden piiriin kuuluvia lajintunnistamisen mekanismeja tunnistaessaan esimerkiksi automerkkejä tai taidetyylejä.
Monimaailmatulkinta
Everettin väitöskirjan ohjaajana toimi John Wheeler, joka tuohon aikaan (ja loppuelämänsä) oli vankkumaton kööpenhaminalaisen koulukunnan kannattaja ja oli vahvasti sitoutunut kyseiseen tulkintaan. Wheeler pelkäsi, että Everettin ajatuksia ei arvostettaisi riittävästi. Siksi hän kirjoitti lyhyen artikkelin Everettin artikkelin rinnalle. Nämä artikkelit ilmestyivät Reviews of Modern Physics -aikakauskirjan perättäisillä sivuilla. Koska Wheelerin artikkeli selitti ja puolusti Everettin ideoita niin väkevästi, useat lukijat luulivat niiden sisältöä heidän yhteistyönsä tuloksiksi. Tästä syystä teoriaa kutsuttiin pitkään erheellisesti "Everettin-Wheelerin teoriaksi". Everettiä vastustanut fyysikko Bryce DeWitt, josta myöhemmin tuli monimaailmamallin kiihkeä kannattaja, loi yksityiskohtaisen teknisten vastaväitteiden sarjan teorialle, mutta Everett kumosi ne kaikki. Lopuksi DeWitt lisäsi, ettei yksinkertaisesti tuntenut "jakautuvansa" moniksi, erillisiksi kopioiksi aina, kun teki päätöksen (Monimaailmamallin mukaan mittaustapahtuma jakaa maailmankaikkeuden kahdeksi kopioksi). Tähän Everett kysyen vastasi samaan tapaan kuin Galileo Galilei inkvisitiokiistassa: "Tunnetko Maan liikkuvan?". Everett korosti, että kvanttimekaniikka selittää miksi näitä jakoja ei tunne samaan tapaan kuin Galilein hitauden teoria selittää sen, miksi emme tunne Maan liikkuvan. Vasta sitten DeWitt antoi periksi.