Heraldiikka
Heraldiikka eli vaakunaoppi on oppi vaakunoista ja lipuista. Heraldiikka jakautuu kahteen päähaaraan: historialliseen ja taiteelliseen heraldiikkaan. Historiantutkimuksena vaakunaoppi käsittää genealogisen ulottuvuuden, taiteena kuvataiteen ja erityisen heraldisen selitystaidon. Lisäksi vaakunoilla on perinteinen yhteisölliseen asemaan liittyvä merkitys. Sillä on oma keskitetty sääntöjärjestelmänsä ja käsitteistönsä. Nimitys heraldiikka tulee ranskan kielen airutta tarkoittavasta sanasta "hérault". Englannin kielessä sama sana on "herald".
Heraldiikka
Britteinsaarilla heraldiikka on yleispiirteiltään ranskalaisen kaltaista. Yksi selkeä ero on kuitenkin kypäränkoristeen käyttö: se voi olla irtonaisena kilven yläpuolella ilman kypärää nousten lakipunoksesta tai koristekruunusta. Sitä voidaan käyttää jopa pelkältään eräänlaisena tunnuksena. Kilpi on yleensä muodoltaan kolmiomainen, ja kypärän muoto ja sijoitus ilmoittavat suvun tai henkilön arvoasteen. Suosituimpia tunnuskuvioita ovat polviorret, ruusut, turkiskuvioinnit ja merenkulkuun liittyvät tunnukset. Lisäksi pääkuvioina käytetään paljon naturalistisia kuvia, jotka eivät sovi kovin hyvin heraldiikkaan. Skotlannissa on käytössä klaanipohjainen vaakunajärjestelmä, joka poikkeaa englantilaisesta. Sekä Englannissa että Skotlannissa heraldiikan perinteitä ja vaakunakulttuuria on valvottu julkisesti katkeamatta keskiajalta lähtien.