Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Məhəmməd Əmin Rəsulzadə
Vuonna 1909 Rəsulzadə lähti Persiaan, jossa hän liittyi Sattar Khanin johtamiin kapinallisiin, jotka olivat Azerbaidžanin vapautusliikkeessä Iranin Azerbaidžanissa. Persian oleskelunsa aikana Rəsulzadəstä tuli Iran-e No:n (Uuden Iranin demokraattinen puolue) perustajia. Vuonna 1911 venäläiset joukot miehittivät Pohjois-Iranin ja Rəsulzadə pakeni Istanbuliin, jossa hän julkaisi monia artikkeleita. Bakuun hän palasi vasta vuonna 1913, jolloin vietettiin Romanov-dynastian 300-vuotisvaltaannousun juhlapäivää, jolloin kaikki rikolliset ja maanpakolaiset armahdettiin. 
26. toukokuuta 1918 Azerbaidžanin kansallinen neuvosto julistautui itsenäiseksi ja Rəsulzadəstä tuli maan presidentti. Elokuussa 1920 puna-armeija pidätti Rəsulzadən, mutta Stalinin käskystä hänet vapautettiin ja hän sai lähteä Bakusta.