Oolannin sota
Romanian rintamalla etenevä Venäjä oli provosoinut Osmanien valtakunnan julistamaan sodan 4. lokakuuta 1853, ja Britannia sekä Ranska päättivät tukea osmaneja. Oolannin sodan tarkoituksena oli eristää Venäjän huoltoreitit ja ulkomaankauppa ja pakottaa se rauhaan sekä saada Ruotsi mukaan Venäjän vastaiseen sotaan. Saarto oli tarkoitus toteuttaa niin, että Venäjän laivasto Itämerellä tehtäisiin toimintakyvyttömäksi tuhoamalla rannikkopuolustuslinnakkeet, laivastoa ja ulkomaankaupan varastoina toimivia kauppamakasiineja. Vahingosta huomattava osa kohdistui Suomeen, koska suuri osa tuonaikaisesta Venäjän lipun alla purjehtivasta kauppalaivastosta oli Suomessa.
Rannikkopuolustus
Suomenlahden rannikkopuolustuksen kaksi merkittävää sysäystä olivat Venäjän tappio Krimin sodassa, koska se osoitti lännestä tulevan laivaston toimintakyvyn Itämerellä Oolannin sodaksi kutsutussa Ison-Britannian ja Ranskan laivastojen hyökkäyksessä Itämerellä. Toinen sysäys rannikkopuolustuksen kehitykselle oli Venäjän tappio Tšusimassa 1905, jolloin Japanin laivasto upotti merkittävän osan Venäjän Tyynenmeren laivastonsa vahvistukseksi lähettämiä Itämeren laivaston aluksia. Kolmiliiton ja lähinnä Saksan laivaston muodostaman uhan lieventämiseksi Venäjä aloitti 1912 rannikkotykistön vahvistamisen Suomenlahden molemmilla rannoilla suluksi lännestä mahdollisesti Pietaria kohti tuleville aluksille. Ajatus oli vanha ja siksi sitä kutsuttiin edelleenkin Pietari Suuren merilinnoitukseksi.