Sveitsin vanha valaliitto
Sveitsin vanha valaliitto () oli nykyisen Sveitsin valtion edeltäjä. Se oli kantoneiksi kutsuttujen varsin itsenäisten pikkuvaltioiden liitto, joka kesti lähes viidensadan vuoden ajan 1200-luvun loppupuolelta aina vuoteen 1798 asti.
Valaliiton ytimenä oli Alppien laaksojen yhdyskuntien sopimus, joka mahdollisti vapaakaupan niiden välillä ja suojasi elintärkeitä kulku- ja kauppareittejä. Ensimmäinen liittoa kuvaava asiakirja on vuodelle 1291 päivätty liittosopimus, jonka allekirjoittivat Uri, Schwyz ja Unterwalden.
Itävallan historia 1815–1918
Osana Saksan liittoa saksankieliset Habsburgien maat joutuivat osalliseksi Saksan vallankumouksellisista mullistuksista. Saksan nationalistit ja liberaalit kutsuivat kokoon kokouksen Frankfurtissa toukokuussa 1848. Tämä kokous päätti Saksan liiton valtiopäivät ja oli esiaskel Saksan yhdistymiselle. Nationalismin ja liberalismin läheinen yhteys Saksassa joutui tällöin koitokselle. Böömin saksalaiset osallistuivat kokoukseen, mutta tšekit ja liberaalit hylkäsivät Böömin osallistumisen luotavaan Saksan valtioon. Heidän haaveenaan oli uudelleen luotu Habsburgien valtakunta, jossa Keski- ja Etelä-Euroopan slaavilaiset kansat saisivat tasa-arvoisen aseman saksalaisten ja unkarilaisten kanssa ja välttäisivät liittämisen Saksaan tai Venäjään. Hallitus antoi tukea suunnitelmalle ja tšekit kokoontuivat kesäkuussa Austro-slaavilaisessa kokouksessa Prahassa vastapainona Frankfurtin kokoukselle.