Guldhøj
Hautakumpua tutkivat vuonna 1891 V. Boye ja H. Petersen apunaan joukko työmiehiä. Työ tehtiin ripeästi ja paikalle ei palattu enää jatkotutkimuksia varten. Kyseessä oli ensimmäinen tammiarkkuhautaukseen liittyvä arkeologinen kaivaus, joka dokumentoitiin siksi myös valokuvin. Kolmesta tammiarkusta on suoritettu dendrokronologinen analyysi, jonka avulla on arvioitu tammipuiden kaatamisvuodet. Ensimmäinen analyysi tehtiin arkuille B ja C vuonna 1975, ja toisella kertaa se tehtiin arkuille A ja C vuonna 2011.
Tuppeensahattu lauta
Tuppeensahattu lauta eli tuppilauta on lautatavaraa, jossa puuta ei särmätä, vaan sen arvokas pintapuu tulee hyödynnettyä. Tuppeensahaamista kutsutaan myös läpisahaamiseksi. Peruslauta on työstetty neljältä sivulta eli se on särmätty, mutta tuppeensahatussa laudassa särmiä ei ole tehty. Tämän vuoksi laudan leveys voi vaihdella pituussuunnassa, jolloin vierekkäin ladottujen lautojen väliin jää rakoja. Lauta on hinnaltaan yleensä normaalia kalliimpaa ja sitä käytetään lähinnä koristepuuna esimerkiksi saunaosastoissa ja metsästysmajoilla sekä puusepänteollisuudessa.