Troijan sota
Troijan sota () oli antiikin Kreikassa myyttinen sota useiden kreikkalaisten heimojen ja Troijan kaupungin välillä. Sodasta kerrotaan monissa lähteissä. Tärkeimpiä ovat runoilija Homeroksen runoelmat "Ilias", joka kertoo varsinaisesta sodasta, ja "Odysseia", joka kertoo kuningas Odysseuksen harharetkistä sodan jälkeen. Lisäksi sodan tapahtumat ovat aiheena monissa muissa eeppisen kykloksen nimellä tunnetun tarupiirin runoelmissa.
Helenan ylistys
Helena edusti kreikkalaisille sekä seksuaalista halua että äärimmäistä kauneutta. Hän oli Zeuksen ja Ledan tytär, Spartan kuningatar, ja hänen kauneutensa oli välittömänä syynä Troijan sotaan. Sota alkoi, kun jumalattaret Hera, Athene ja Afrodite pyysivät Troijan prinssiä Parista valitsemaan, kuka kolmesta oli kaikkein kaunein (niin kutsuttu Pariksen tuomio). Jokainen pyrki vaikuttamaan Pariksen tekemään valintaan, mutta lopulta tämä valitsi Afroditen, joka lupasi valinnan vuoksi Parikselle puolisoksi kaikkein kauneimman naisen. Paris matkusti tämän jälkeen Kreikkaan, missä hän tapasi Helenan ja tämän puolison Menelaoksen. Helena salli Afroditen vaikutuksesta Pariksen houkutella itsensä Troijaan. He matkustivat Troijaan yhdessä, mikä sai aikaan paitsi sodan, myös suositun kirjallisen tradition, joka syytti Helenaa väärintekijäksi. Gorgias pyrki ylistyksellään vastaamaan tähän perinteeseen.