Hiidenkiuas
Sellaiset haudat, jossa hautakammio tehtiin kiven sijasta puusta, romahtivat puun lahottua. Vaikka ne korjattiin uuden hautauksen myötä, ovat ne lopulta jääneet nykyisen kaltaisiksi romahtaneiksi röykkiöiksi, kun hautaamisperinne loppui. Tällaisen röykkiön huipulla näkyy säännöllisen kraatterin muotoinen syvänne. Muinaisen Panelianlahden alueella joka neljäs kiuas on tällainen. Kraatteri on voinut myös syntyä silloin, kun aarteita etsineet henkilöt penkoivat kiuasta.
Röykkiöhauta
Vaihtoehtoinen nimitys on "rauniohauta", jota kuitenkin yleensä käytetään kuvaamaan vain pelkästä kivestä kasattuja hautoja. Maasta ja kivestä rakennettuja röykkiöitä kutsutaan maansekaisiksi röykkiöiksi. Hämeessä röykkiöhauta tunnetaan nimellä "kääppä" (joka on kantana sanassa "kääpiö" - siis kääpän asukas eli haltija) ja Lapissa "rova". Suomen eri murteissa röykkiöhautoja on kutsuttu myös kansanomaisilla nimillä hiidenkiuas, "vare" ja "kruunu". Nimitys kruunu tulee siitä, että röykkiö on usein korkean kalliomäen päällä ikään kuin kruununa.