Harju
Suurin yhtenäinen soraharjujono (vetäytymissuuntaisia) Suomessa ulottuu Etelä-Pohjanmaalta Lahden seudulle. Pohjoispäässä harjujaksoa on Etelä-Pohjanmaalla Pohjankangas, sen jälkeen Hämeenkangas. Pyynikinharju jatkuu länteen päin Tahmelana tunnettuna kallioisena harjuna ja itään päin harju nousee Tampereen kaupunkiasutuksen jälkeen Kalevankankaaksi. Kangasalla harjujakso jatkuu Kirkkoharjuna ja Keisarinharjuna. Harjujono päättyy Salpausselkään.
Kotkonlinna
Hjalman Appelgren kertoo "Suomen muinaislinnat" -teoksessaan 1800-luvun lopussa toisen käden tietona, että harjulla oli ympyränmuotoinen "kivijaama". Mäellä on poltettu historian saatossa myös helavalkeita. Appelgren kertoo myös, että niin sanottu Hauhon komppania on viimeistään vuonna 1864 käyttänyt harjua leiri- ja harjoituspaikkanaan. Sotamiesten on kerrottu silloin vieritelleen paljon kiviä alas harjulta.