Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Merimonnit
Merimonnien heimoon kuuluu lähteestä riippuen 14–26 sukua ja 120–133 lajia. Merimonnit ovat keskikokoisia tai suuria kaloja ja suurimmat lajit voivat ylittää metrin pituuden. Ruumiinrekenteeltaan ne ovat pitkulaisia ja kuono on pyöreähkö. Tyypillisiä piirteitä ovat päätä suojaava luulevy, lähellä toisiaan sijaitsevat sieraimet ja lyhyt ja usein korkea selkäevä. Selkäevässä ja rintaevissä on piikki, joka on myrkyllinen. Heimon kaloilla on myös rasvaevä. Merimonnien pyrstöevä on voimakkaasti haarautunut. Kuonossa on 2 tai 3 paria viiksisäikeitä. Väritykseltään merimonnilajit ovat tyypillisesti harmita, harmahtavan sinisiä, ruskeita tai kellertäviä. Ruumiissa voi olla mustia laikkuja.