Valkoinen talo
Ennen Valkoisen talon rakentamista Yhdysvaltain presidentti oli asunut New Yorkissa ja Philadelphiassa. Ajatuksen Yhdysvaltain presidentin virallisesta asuintalosta esitti maan hallitus 1789. Seuraavana vuonna asunto säädettiin asuinpaikka-asetuksessa ("Residence Act"), joka määräsi liittovaltion pysyvän pääkaupungin perustamisesta. Kaupunki nimettiin Washingtoniksi ensimmäisen presidentin George Washingtonin mukaan.
Tamminiemi
J. K. Paasikivi viihtyi sen sijaan paremmin Presidentinlinnassa ja luovutti Tamminiemen – taloa koskeneen lahjoituskirjan vastaisesti ja Amos Andersonin harmiksi – puolisonsa Alli Paasikiven sukulaisten käyttöön. Urho Kekkonen, jota miellyttivät Presidentinlinnaa vaatimattomampi edustusasunto ja sen ympäristön tarjoamat hyvät ulkoilumahdollisuudet, muutti mielellään Tamminiemeen ja rakennutti sinne hirsisaunan. Talo peruskorjattiin, ja Sylvi Kekkonen sisusti sitä yhdessä asiantuntijoiden kanssa. Tamminiemen kirjastossa on kahden kirjailijan ja intohimoisen lukijan jäljiltä yli kolmetuhatta teosta. Yksityiselämänsä ohella Urho Kekkonen keskitti presidentintoimen hoidon Tamminiemeen niin täydellisesti, että hän kävi Presidentinlinnassa yleensä vain kerran viikossa, perjantaisin. Myös presidentin äiti Emilia Kekkonen asui viimeiset aikansa Tamminiemessä. Yleisesti Tamminiemeä pidettiin presidentin virka-asunnoksi epäkäytännöllisenä, koska siellä ei ollut riittävästi tiloja presidentin adjutanteille, turvamiehille ja muulle henkilökunnalle. Myös perheasuntona se on hankala, koska edustustilaa on runsaasti, mutta muita tiloja melko niukasti. Nämä seikat johtivat osaltaan siihen, että tasavallan presidentille rakennettiin lähietäisyydelle sittemmin uusi virka-asunto Mäntyniemi.
Tamminiemi tuli kuuluisaksi 1960-luvulla muun muassa ”lastenkutsuista”, joihin Kekkonen kutsui nuorta älymystöä. Sylvi Kekkonen puolestaan kokosi ympärilleen kirjallisen piirin. Saunaan lisättiin myöhemmin uima-allasosasto ja siellä saunottiin lauantaisin vakiovieraiden, Tamminiemen saunaseuran kanssa. Vakiovieraisiin kuului muun muassa akateemikko Kustaa Vilkuna.