Vuosien 1917–1923 vallankumoukset
Mihály Károlyi oli perustanut Unkarin demokraattisen tasavallan niin sanotun krysanteemivallankumouksen aikana. Maaliskuussa 1919 tapahtui uusi vallankumous, jonka seurauksena perustettiin Unkarin neuvostotasavalta. Unkarin neuvostotasavalta lakkasi olemasta Romanialaismiehityksen jälkeen.
Ivano-Frankivskin alue
1918 alue kuului marraskuussa 1918 Saksan ja Itävalta-Unkarin ensimmäisen maailmansodan tappion jälkeen itsenäiseksi julistautuneelle Länsi-Ukrainan kansantasavallalle, minkä alueelle puolalaiset joukot tulivat heinäkuussa 1919, kun interventio bolševikkeja vastaan alkoi kiristyä. Puolalaiset hääti pois puna-armeijan komentaja Rogatin joukkojensa kanssa ja alueelle perustettiin Galitsian sosialistinen neuvostotasavalta, mikä kesti 23. syyskuuta 1920 saakka.