Tapio Wirkkala
Wirkkala suunnitteli useita klassikoksi nousseita esineitä, kuten "Kantarelli"-maljakon, seteleitä Suomen Pankille sekä Koskenkorva- ja Finlandia-vodkapullot. Erityisen tunnetuiksi ovat tulleet Wirkkalan Iittalalle suunnittelemat lasiastiat. Suosituin näistä on ehkä "Ultima Thule" -sarjan lasisto.
Wirkkala oli Milanon triennaalin moninkertainen voittaja. Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1955 ja akateemikon arvo vuonna 1972. Wirkkalan ja hänen vaimonsa Rut Brykin taiteellista perintöä vaalii Tapio Wirkkala Rut Bryk Säätiö. Vuonna 2011 TWRB Säätiö talletti tuhansia esineitä sisältävän kokoelmansa Espoon modernin taiteen museolle. Museossa on kokoelmasta pysyvä, vuosittain vaihtuva pienoisnäyttely näyttelykeskus Weegeen aulassa, Wirkkala-kabinetiksi nimetyssä tilassa.
Suomi 1950-luvulla
Kaj Franck suunnitteli päivittäiseen käyttöön astiasarjan "Kilta", jonka seuraajaksi tuli "Teema"-sarja. Timo Sarpanevan käsialaa on muun muassa "i-sarja". Tapio Wirkkalan lasiteos "Kantarelli" (1946) herätti huomiota Milanon triennaalissa 1951 ja Antti Nurmesniemi suunnitteli "Pehtoori"-kahvipannunsa vuonna 1957. Saara Hopea menestyi Milanon triennaaleissa lasiteoksillaan. Hänen näyttävät hopeakorunsa hakivat vaikutteita Intian ja Egyptin korutaiteesta. Nanny Still muotoili värillistä käyttö- ja taidelasia, hänen teoksiaan on muun muassa "Harlekiini" (1959).