Puolan parlamenttivaalit 1989
Vaikka vaalit eivät olleet täysin demo­kraattiset, ne avasivat tien Tadeusz Mazowieckin hallituksen muodostamiselle ja rauhan­omaiselle siirtymiselle demo­kratiaan, mikä sai vahvistuksensa, kun Lech Wałęsa vuonna 1990 valittiin Puolan presidentiksi, ja varsinkin vuoden 1991 parlamenttivaalin jälkeen.
Suomen presidentti-instituution historia
Vuonna 1999 eduskunta hyväksyi uuden perustuslain, joka tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000 Suomen ensimmäisen naispresidentin Tarja Halosen ensimmäisen presidenttikauden alussa. Suomi siirtyi semipresidentiaalisesta järjestelmästä laajaan parlamentarismiin, useimmissa Euroopan maissa vallitsevaan käytäntöön, jossa ylin valta on pääministerillä ja valtionpäämiehen asema on ensisijaisesti edustuksellinen. Hallitustunnustelijan nimittäminen siirrettiin presidentiltä eduskunnalle. Ulkopoliittinen valta jaettiin presidentin ja valtioneuvoston kesken, kun aikaisemmin se oli kuulunut vain presidentille. Myös presidentin mahdollisuus vaikuttaa veto-oikeudella lakeihin väheni: aikaisemminkin presidentin veto-oikeus oli vain lykkäävä, mutta eduskunta saattoi käsitellä presidentin hylkäämän lain vasta seuraavien eduskuntavaalien jälkeen uudelleen siten, että se tuli voimaan ilman presidentin vahvistusta. Sen sijaan vuoden 2000 perustuslain voimaan tulosta asti eduskunta on voinut tehdä tämän jo ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Myös presidentin oikeus lykätä lakien voimaantuloa vuosia eteenpäin (minkä Mauno Koivisto teki vuonna 1986 pyhäpäivien palauttamisessa vanhoille paikoilleen) poistui vuoden 2000 perustuslakiuudistuksessa.