Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Wardin kuvaama Halonen istuu Kultarannan puutarhassa punertavan auringon paistaessa hänen kasvoilleen. Hänen edessään kahvipöydällä on kaksi termoskannua ja leivos. Maalauksen ylälaidassa näkyy työtään tekevä puutarhuri, jonka takana on hahmotelma Kultarannan puutarhassa olevasta Felix Nylundin veistoksesta "Herääminen" vesialtaineen. Toisessa ylälaidassa on portaiden päässä lepäävä sydän. Lisäksi maalauksen yläosassa on havaittavissa presidentti Halosen kissat Miska ja Rontti lähes läpinäkyvinä hahmoina.
Suomen presidentti-instituution historia
Vuonna 1999 eduskunta hyväksyi uuden perustuslain, joka tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000 Suomen ensimmäisen naispresidentin Tarja Halosen ensimmäisen presidenttikauden alussa. Suomi siirtyi semipresidentiaalisesta järjestelmästä laajaan parlamentarismiin, useimmissa Euroopan maissa vallitsevaan käytäntöön, jossa ylin valta on pääministerillä ja valtionpäämiehen asema on ensisijaisesti edustuksellinen. Hallitustunnustelijan nimittäminen siirrettiin presidentiltä eduskunnalle. Ulkopoliittinen valta jaettiin presidentin ja valtioneuvoston kesken, kun aikaisemmin se oli kuulunut vain presidentille. Myös presidentin mahdollisuus vaikuttaa veto-oikeudella lakeihin väheni: aikaisemminkin presidentin veto-oikeus oli vain lykkäävä, mutta eduskunta saattoi käsitellä presidentin hylkäämän lain vasta seuraavien eduskuntavaalien jälkeen uudelleen siten, että se tuli voimaan ilman presidentin vahvistusta. Sen sijaan vuoden 2000 perustuslain voimaan tulosta asti eduskunta on voinut tehdä tämän jo ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Myös presidentin oikeus lykätä lakien voimaantuloa vuosia eteenpäin (minkä Mauno Koivisto teki vuonna 1986 pyhäpäivien palauttamisessa vanhoille paikoilleen) poistui vuoden 2000 perustuslakiuudistuksessa.