Kimo
Kimo on yleinen väri hevosilla: nykyään noin 10 prosenttia hevosista on kimoja. Se esiintyy miltei kaikissa hevosroduissa ja on hyvin yleinen erityisesti arabianhevosilla ja arabivaikutteisissa roduissa kuten walesinponeilla ja connemaralla.. Joissakin rodussa kimous on erittäin yleistä: camarguenhevoset ovat aina ja lipizzanhevoset yleensä kimoja.
Erityisesti nuorena nopeasti kimoutuneiden hevosten käyttö jalostuksessa saattaa tuottaa yllätyksiä jälkeläisten värien suhteen, koska kimous voi valkaisevan vaikutuksensa vuoksi kätkeä näkyvistä kaikenlaisia värigeenejä, kuten voikkouden. Hevosen jo harmaannuttua ei sen syntymäväristä pelkästään hevosen ulkonäön perusteella voi päästä selvyyteen, joskin esimerkiksi kirjavuus tai tiikerinkirjavuus näkyvät vaaleanpunaisina tai täplikkäinä ihonalueina ja myös hevosen silmien väri saattaa auttaa värin tunnistamisessa. Tämän vuoksi kimojen syntymäväri pyritään nykyään kuvaamaan ja merkitsemään sen virallisiin papereihin. Nykyisin kimon pohjaväri voidaan yleensä selvittää geenitesteillä. Toinen keino määrittää pohjaväri tai ainakin sulkea pois vaihtoehtoja on tarkastella eläimen sukua ja jälkeläisiä. DNA-testaus yhdistettynä jälkeläisten ja suvun värien tutkimiseen voi vahvistaa sellaisenkin värin, jolle DNA-testiä ei vielä ole kehitetty.
Kimono
Obi-dome eli obisolki keksittiin ilmeisesti Meiji-kaudella, kun naiset halusivat liittää pukuihinsa jonkin koruesineen eurooppalaiseen tapaan. Obin korusolki kiinnitetään obijimen tapaiseen nauhaan obin ympärille, keskelle tai vähän sivuun. Materiaaleja on useita; tavallisimpia ovat melko pienet ja edulliset soljet tai helmet, joita valmistetaan keramiikasta, lakasta, emalinahasta tai kaivertamalla. Hienompiin juhlakimonoihin valmistetaan myös kalliita koruja ja esimerkiksi Gionin maikot käyttävät kookkaita, kalliita solkia, jotka on valmistettu korallista, jadesta, jalometalleista ja jalokivistä.
Morsian pukeutuu shintolaisessa hääseremoniassa yleensä uchikakeen (打掛 tai うちかけ), jonka alla on valkoinen kakeshita-kimono. Uchikake voi olla "shiromuku", puhtaan valkoinen, yleensä kuitenkin brokadia. Värillisessä uchikakessa on perinteisimmin punainen tai oranssin-punainen pohjaväri. Punainen on Aasiassa yleisesti nuoruuden, onnen ja juhlan väri. Seremoniasta ja juhlien kestosta riippuen morsian esiintyy ensin uchikakessa, sitten furisodessa, joka voi olla laahushelmainen ("hikifurisode") ja lopuksi vielä "tomesodessa", joka osoittaa hänen uuden asemansa vaimona. Nykyään hänellä voi olla vielä eurooppalaisia juhlapukuja päivällisiä tai iltajuhlaa varten.