Kamppi
Ruotsin vallan aikana Helsingin kaupunki loppui lännessä Kluuvin­lahteen, joka ulottui nykyiseltä Töölönlahdelta Esplanadin puiston tienoille. Lahden länsipuolella sijainnut Kampin alue oli lähes asumatonta. Nimi "Kamppi" tulee ruotsin sanasta "Kampen", jolla on tarkoitettu alueella, nykyisen Kampin kauppakeskuksen ja Narinkkatorin paikkeilla 1600-luvulta 1900-luvun alkuun asti sijainnutta sotaväen harjoituskenttää (ruotsin sanasta "kamp" on johdettu suomen kielen "kamppailu"). Venäjän keisarillinen armeija käytti kenttää harjoituksiinsa 1820-luvun lopulta alkaen, ja sen ympärille perustettiin varuskunta. Alueen reunaan, nykyisen Lasipalatsin paikalle silloisen Läntisen Henrikinkadun varteen, rakennettiin vuonna 1833 C. L. Engelin suunnittelema Turun kasarmi, joka tuolloin oli Helsingin suurimpia rakennuksia. Myöhemmin rakennettiin joukko puisia ja tiilisiä kasarmirakennuksia myös harjoituskentän toiselle puolelle, nykyisten Tennispalatsin ja Autotalon paikkeille Fredrikinkadun molemmin puolin.
Käpylä
Käpylä on saanut nimensä Kottbyn tilasta. Kottbyn tila, joka mainitaan ensi kerran 1556 muodossa "Kåtteby", on sijainnut viereisessä Oulunkylässä. Tilan maat jaettiin vuonna 1823 osiin A Kottby ja B Kottby sekä jälkimmäinen edelleen vuonna 1906 osiin B² Kottby ja Lands-Kottby. Nyky-Käpylän puoleinen osa, B² Kottby, liitettiin Helsinkiin 1906 Kumpulan kartanon liitoksen yhteydessä. Tilat A Kottby ja Lands-Kottby tulivat kuulumaan vuonna 1921 muodostettuun Oulunkylän kuntaan, joka liitettiin Helsinkiin vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa. Kottbyn päärakennus on edelleen nykyisen Oulunkylän keskustassa.