Nepal
Nykyisin Nepal on yksi Etelä-Aasian avoimimmista talouksista, ja se on erittäin vahvasti riippuvainen kaupasta. Kaupan ja bruttokansantuotteen suhde on noin 38 prosenttia. Tullimaksut ovat noin 11 prosentissa ja määriin liittyvät tullirajoitukset on poistettu lähes kokonaan. Nepal liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi vuonna 2004 ja oli siten ensimmäinen vähiten kehittyneiden maiden (LDC) luetteloon kuuluva valtio WTO:ssa.
Talouden selkäranka on maatalous joka tarjoaa elinkeinon yli 71 % väestöstä ja tuottaa 32 % bruttokansantuotteesta. Vain neljännes maan pinta-alasta sopii viljelyyn, lisäksi kolmannes alasta on metsää ja loput vuoristoa. Tietyillä alueilla, kuten Kathmandun laaksossa, liikakansoitus on alkanut aiheuttaa ympäristöongelmia, ja metsien raivaus laitumiksi ja viljelymaaksi on johtanut eroosioon ja tulviin.
Nepalin historia
Ulkopolitiikassa Jang Bahadur käytti hyväkseen Kiinassa puhjennutta Qing-dynastiaa heikentänyttä Taiping-kapinaa 1850-luvulla. Nepal oli ollut alisteinen Kiinan suhteen 1700-luvun lopulta lähtien. Nepalin joukot ylittivät rajan ja maiden välisen Nepalin-Tiibetin sodan taistelut kestivät noin vuoden, kunnes Kiina suostui neuvottelemaan uuden sopimuksen, jossa nepalilaiset saivan kaupankäyntioikeuksia Tiibetissä, asumisoikeuden Lhasassa ja Tiibet pakotettiin maksamaan vuosittainen 10 000 rupian maksu Nepalille. Nepal luopui vastineeksi alueellisista voitoistaan ja suostui tunnustamaan Kiinan ylivallan alueella.