Kotisynnytys
Kotisynnytys on synnytys joka tapahtuu kotona, yleensä äidin kotona. Monesti, mutta ei välttämättä aina, paikalla on kätilö. Kotisynnytys oli pitkään vallitseva synnytyksen muoto, mutta 1900-luvun kuluessa siitä tuli entistä harvinaisempi terveydenhuollon menetelmien ja saatavuuden parantuessa. Kehityksen myötä lasten synnytyskuolleisuus on länsimaissa laskenut noin yhteen tapaukseen sadasta. Kotisynnytys on edelleen hyvin yleinen kehitysmaissa. Joissakin länsimaissa merkittävä vähemmistö synnytyksistä tapahtuu kotona, esimerkiksi Alankomaissa noin kolmasosa. Suomessa kotona syntyy kymmenisen lasta vuodessa. Alankomaissa lapsikuolleisuus synnytyksissä on 4,59 kuolemaa 1000 synnytystä kohti. Suomessa vastaava luku on 3,43.
Synnytys
Keisarileikkaus on alatiesynnytystä riskialttiimpaa sikiölle sekä äidille, eikä sitä yleensä lähdetä tekemään turhista syistä riskien takia. Joissain tapauksissa sektio voi kuitenkin pelastaa vauvan hengen, jos alatiesynnytys ei etene normaalisti. Pitkittynyt alatiesynnytys altistaa sikiön muun muassa hapenpuutteelle ja siten aivovaurioriskille. Synnytyksen aikainen hapenpuute, hermostovauriot ja muut synnytykseen liittyvät tekijät ovat syitä 12 %:n kehitysvammoista. Lisäksi synnytys voi aiheuttaa olkahermopunoksen vaurion (3 %:lla synnytyksistä) tai olkapäiden kiinnijuuttumisen (0,5–1,5 % synnytyksistä). Aivoihin kohdistuvan paineen johdosta n. 20–25 % vastasyntyneistä kärsii jonkinasteisesta aivojen sisäisestä verenpurkaumasta, joka vakavimmillaan voi aiheuttaa mm. kehitys- ja koordinaatiohäiriöitä. Pahimmillaan epäonnistunut alatiesynnytys voi johtaa lapsen kuolemaan. Aivovauriot sekä kuolemaan johtaneet alatiesynnytykset ovat kuitenkin hyvin harvinaisia Suomessa.