Kriketti
Kentällä on samaan aikaan kaksi lyöjää. Lyöjän tarkoituksena on estää syöttäjää osumasta hiloihin lyömällä palloa. Lyönti voi olla luonteeltaan puolustava tai hyökkäävä. Puolustavan lyönnin tarkoituksena on suojata vain hilaa siten, ettei hila/portti mene rikki (eli palikat putoavat keppien päältä), jolloin lyöjä palaisi. Mikäli lyönti on hyökkäävä ja se onnistuu, hän ja toinen lyöjä ("nonstriker") juoksevat vastakkaisille hiloille, mistä seuraa yksi juoksu ("run"). Lyöjät voivat jatkaa juoksemista niin pitkään kuin pystyvät. Mikäli lyöjä onnistuu lyömään pallon ilmassa kentän rajojen ulkopuolelle, saa joukkue kuusi juoksua. Kentän pintaan osuneesta mutta rajojen yli menevästä lyönnistä saa neljä juoksua. Enemmän juoksuja tehnyt joukkue voittaa ottelun. Mikäli joukkueet eivät ehdi pelata vuoroparejaan määräaikaan mennessä, tuomitaan ottelu tasapeliksi. Yli sadan menevät pistemäärät ovat kriketissä yleisiä.
Kriketin SM-sarja
Suomen Krikettiliitto ry perustettiin vuonna 1999 kehittämään ja järjestelemään krikettitoimintaa Suomessa. Liitto on ensimmäisestä toimintavuodestaan lähtien myös järjestänyt lajin viralliset SM-kilpailut. Sisävuoron pituus – joka määrittää lajin luonnetta keskeisesti – on ylimmällä sarjatasolla ollut 45 (aluksi 40) syöttövuoroa (overs) vuoteen 2007 saakka. Sen jälkeen siirryttiin 50 syöttövuoroon ja nykyisin 40 syöttövuoroon. Vuonna 2008 perustettiin toinen sarjataso, jossa pelataan 40 syöttövuoroa. Tämän sarjan parhaat joukkueet nousevat entiseen SM50-sarjaan, josta puolestaan heikoimmat putoavat.
Lisäksi pelataan Open T20- ja Dev T20 -sarjat, joissa pelataan 20 syöttövuoron pelejä. Myös sisäkriketissä pelataan Suomen mestaruudesta. Koska kahdessa pääsarjassa pelataan molemmissa nykyisin 40 syöttövuoroa, on ne nimetty 1. ja 2. divisioonaksi.