Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Hiekkakivi
Hiekkakivi on sedimentti- eli kerroskivilaji, joka koostuu pääasiassa maasälvästä ja kvartsista. Koostumus kuitenkin vaihtelee sen mukaan, mitä mineraaleja hiekkakiven muodostaneessa hiekassa on ollut. Hiekkakiven väri voi olla harmaata, punertavaa, ruskeaa tai vihertävää. Hiekkakivi muodostaa usein näkyviä kivimuodostelmia. Hiekkakivi on yleensä varsin pehmeää ja helposti muokattavaa. Siksi se on yleinen rakennus- ja kiveysmateriaali. Hiekkakivi on haurasta ja sen yksittäiset rakeet ovat kovia ja tasakokoisia. Näiden ominaisuuksien ansiosta se soveltuu miekkojen ja muiden terätyökalujen teroittamiseen. Pääosin hiekkakivestä koostuvat kivikerrokset suodattavat vettä ja ovat riittävän huokoisia varastoidakseen vettä suuria määriä.