Kamppi
Ruotsin vallan aikana Helsingin kaupunki loppui lännessä Kluuvin­lahteen, joka ulottui nykyiseltä Töölönlahdelta Esplanadin puiston tienoille. Lahden länsipuolella sijainnut Kampin alue oli lähes asumatonta. Nimi "Kamppi" tulee ruotsin sanasta "Kampen", jolla on tarkoitettu alueella, nykyisen Kampin kauppakeskuksen ja Narinkkatorin paikkeilla 1600-luvulta 1900-luvun alkuun asti sijainnutta sotaväen harjoituskenttää (ruotsin sanasta "kamp" on johdettu suomen kielen "kamppailu"). Venäjän keisarillinen armeija käytti kenttää harjoituksiinsa 1820-luvun lopulta alkaen, ja sen ympärille perustettiin varuskunta. Alueen reunaan, nykyisen Lasipalatsin paikalle silloisen Läntisen Henrikinkadun varteen, rakennettiin vuonna 1833 C. L. Engelin suunnittelema Turun kasarmi, joka tuolloin oli Helsingin suurimpia rakennuksia. Myöhemmin rakennettiin joukko puisia ja tiilisiä kasarmirakennuksia myös harjoituskentän toiselle puolelle, nykyisten Tennispalatsin ja Autotalon paikkeille Fredrikinkadun molemmin puolin.
Väinö Kamppuri
Kamppuri oli viipurilaisen vahtimestarin poika, joka opetteli ensin ammattimaalariksi, mutta toimi myös valokuvien retusoijana. Taideopintonsa hän aloitti Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa 1907 ja jatkoi niitä Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1912–1914. Opinnot jäivät lyhyiksi taloudellisten vaikeuksien takia ja seuraavat kymmenen vuotta Kamppuri vietti satunnaisia töitä tehden. Taiteilijan uransa hän aloitti varsinaisesti vasta 1924. Kamppuri piti ensimmäisen yksityisen näyttelynsä 1926 Helsingin Taidesalongissa. Kamppurin maalausten aiheita olivat hämäläinen kulttuurimaisema ja melankoliset kaupunkikuvat. Hän asui vuodesta 1938 kuolemaansa saakka eli yli 30 vuotta Hämeessä Hattulan Mierolassa. Kamppuri maalasi kuitenkin myös Lapin maisemia, esimerkiksi kesät 1936–1938 hän maalasi Petsamossa. Kamppuri matkusti toisaalta paljon muun muassa Ranskassa ja Espanjassa sekä muualla Euroopassa ja sai näiltä matkoilta vaikutteita omaan työhönsä. Teollisuusmies Jalo Sihtola oli Kamppurin mesenaatti.