Bolivian historia
Vuosien 1879–1884 Tyynenmeren sodassa Bolivia menetti Chilelle Tyynenmeren rannikkonsa ja yhteytensä merelle, mikä hiertää maiden välejä edelleen. Vuosina 1932–1935 Chacon sodassa Bolivia menetti 3/4 Gran Chacosta Paraguaylle. Sodan tappion aiheuttaman tyytymättömyyden vuoksi vuonna 1952 vasemmistolainen Movimiento Nacionalista Revolucionario johti kansallista vallankumousta, joka syöksi vallasta entisen oligarkian. Tuolloin maassa laajennettiin äänioikeus myös naisille ja alkuperäisväestölle, tehtiin maauudistus ja kansallistettiin kaivokset. MNR:n syöksivät vallasta vuoden 1964 sotilasvallankaappauksessa varapresidentti René Barrientos ja asevoimien komentaja Alfredo Ovando.
Pariisin rauha (1815)
Kuudennen liittokunnan sodan päätteeksi Ranska oli allekirjoittanut toukokuussa 1814 niin sanotun ensimmäisen Pariisin rauhan. Elballe karkotettu Napoleon oli kuitenkin onnistunut seuraavana vuonna palaamaan lyhyeksi aikaa valtaan Ranskassa (nk. satapäiväinen keisarikunta), jolloin edellisen sodan voittajavaltiot kokosivat vielä seitsemännen liittokunnan ja löivät Napoleonin joukot Waterloon taistelussa 18. kesäkuuta 1815. Napoleon luopui toistamiseen vallasta neljä päivää myöhemmin. Kun hänet oli viety karkotukseen Saint Helenan saarelle, solmittiin marraskuussa uusi rauhansopimus Ranskan sekä liittoutuneiden Ison-Britannian, Itävallan, Preussin ja Venäjän välillä.