Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Rapakivi
Rapakivet ovat anorogeenisia laatan sisäisiä A-tyypin graniitteja, joille on tunnusomaista rapakivitekstuuri suurimmissa batoliiteissa. Tiukan määritelmän mukaan rapakivitekstuuriin kuuluu (1) alkalimaasälpäfenokrysti, jota voi reunustaa (2) plagioklaasikehä sekä (3) kahden generaation alkalimaasälpää ja kvartsia. Kaikissa rapakivissä ei välttämättä ole hyvin kehittynyttä rapakivitekstuuria, jolloin 1–5 cm:n läpimittaisten pyöreähköiden alkalimaasälpäfenokrystien ympäriltä puuttuvat plagioklaasikehät. Rapakivistä on olemassa myös muita tekstuureja, jotka ovat porfyyrinen ja tasarakeinen. Rapautuminen geokemiallisena ilmiönä on tunnusomaista rapakiville. Ne rapautuvat herkästi soraksi ja pieneksi kiviksi, jota kutsutaan moroksi.