Terrorismi Suomessa
1900-luvun suomalaisten nationalistien venäläisiin kohdistamia murhia voidaan pitää terrorismina. Nationalistinen terrorismi ilmeni myös Lapuan liikkeen toiminnassa.
Eräs äärinationalisti teki Jyväskylän puukkoiskun, joka voidaan nähdä terroritekona. Monesti terrorismista puhuttaessa tarkoitetaan islamilaisten jihadistien tekemiä terroritekoja. Islamilaisen terrorismin uhka lisääntyi Suomesaakin Al Qaidan ja Isisin tyyppisten kovan linjan islamistijärjestöjen levittäessä vaikutustaan muslimien piirissä. Supo alkoi nostaa terrorismin uhka-arviota jo vuonna 2009. Niinpä turvapaikanhakijan elokuussa 2017 tekemä Turun joukkopuukotus on katsottavissa ensimmäiseksi jihadistiseksi terroriteoksi Suomessa. Asiantuntijoiden mukaan terrorismin riski Suomessa on kasvussa.
Etninen profilointi
Valkoihoisten luottamus Suomessa poliisiin on yleisesti korkea kansainvälisesti verrattuna (Kääriäinen 2008), mutta afrikkalaiset maahanmuuttajat kokivat poliisin toimivan heitä kohtaan epätasa-arvoisesti. Yhdysvalloissa tehty tutkimus oli tämän kanssa yhdenmukainen (Henderson et. Al. 1997). Tutkimuksissa on myös havaittu, että etnisistä taustoista olevat henkilöt kokevat enemmän rikollisuuden pelkoa ja erityisesti pelkoa joutua viharikoksen ja rasistisen teon uhriksi (Chongatera 2013). Heikko luottamus poliisiin ja rikoksen uhriksi joutumisen pelko ovat tyypillisempiä etnisistä taustoista olevilla henkilöillä kuin kantaväestöllä. Luottamuksen puutteeseen syyksi on esitetty vastavuoroisuuden puutetta, johon luonnollisesti on ehdotettu ratkaisuksi vastavuoroisuuden lisäämistä poliisien ja etnisten ryhmien välille. Mitä enemmän nämä ryhmät ovat tekemisissä keskenään, sitä enemmän ne ymmärtävät toisiaan (Meliala 2001).