Hirvi
Nykyisin hirvien kantaa säädellään suunnitellulla metsästyksellä. Hirven metsästys on luvallista ja luvanvaraista syyskuun viimeisen lauantain ja 31. joulukuuta välisenä aikana. Vuonna 2011 kaatolupia myönnettiin yli 55 000; yhdellä luvalla saa ampua joko aikuisen hirven tai kaksi vasaa. Ruotsissa hirvenmetsästyskausi jatkuu lokakuusta tammikuun loppuun; eri lääneissä on jonkun verran eroja. Vuodesta 2005 vuoteen 2015 Suomen hirvikanta pieneni noin puoleen, ja tavoitteena on 77 000 yksilön talvikanta. Lupamenettelyllä pyritään ohjaamaan hirvikannan sukupuolijakaumaa tasaisemmaksi.
Hirven syylätauti
Hirven syylätauti eli papillomatoosi-fibromatoosi on Suomessakin ajoittain esiintyvä virusperäinen hirven kasvaintauti. Se näkyy iholla tai muuallakin elimistössä nesteen täyttäminä syylämäisinä muodostumina. Kyseinen sairaus ei tartu muihin eläimiin, vaikka virus geneettisesti muistuttaakin muun muassa metsäkauriin papilloomavirusta. Se ei ole kovin yleinen, mutta toisinaan sitä kerrotaan tavatun metsästetyissä tai kolariyksilöissä. Syylätautista hirveä ei tavallisesti suositella ravinnoksi, mutta lieväoireisen hyväkuntoisen yksilön lihoja voi käyttää, koska tauti on pääasiallisesti nahassa, joka kannattaa hävittää.