Kongon demokraattinen tasavalta
Korostaakseen afrikkalaista identiteettiä Mobutu nimesi maansa uudelleen Zaireksi lokakuussa 1971. Hän määräsi kaikki luopumaan kristityistä nimistä ja 1972 hän otti itselleenkin uuden afrikkalaisperäisen nimen "Mobutu Sese Seko Kuku Ngbendu Wa Za Bang"a (”Kaikkivoipa voitontahtoinen taistelija, joka kulkee valloituksesta toiseen tulta kylväen”), joka lyheni arkikäytössä muotoon "Mobutu Sese Seko". Länsimaisten pukujen tilalle tuli abacost-niminen vaate, jonka käyttäminen oli pakollista virkamiehille ja ministereille. Lisäksi Kongon suurimmat kaupungit saivat uudet afrikkalaiset nimet – esimerkiksi Léopoldvillestä tuli Kinshasa, Elisabethvillestä Lubumbashi ja Stanleyvillestä Kisangani.
Ensimmäinen Kongon sota
Kongon itäosiin oli sisällissodan jälkeen paennut Ruandan kansanmurhan toteuttaneita, muun muassa Interahamwe-järjestöön kuuluneita äärihututaistelijoita. Taistelijat käyttivät pakolaisleirejä Ruandaan suorittamiensa hyökkäysten tukikohtina. Lokakuussa Ruandan armeijan joukot hyökkäsivät Zaireen Laurent-Désiré Kabilan johtaman liittoutuman (Alliance des Forces Democratiques pour la Liberation du Congo-Zaire) osana. Ruandan ja Ugandan tukeman liittoutuman tarkoituksena oli Zairen presidentin Mobutu Sese Sekon syrjäyttäminen. Toukokuussa 1997 pidettyjen rauhanneuvottelujen epäonnistuttua Mobutu pakeni maasta ja Kabilan joukot valloittivat Kinshasan 17. toukokuuta 1997. Kabila julistautui maan presidentiksi. Hän nimesi maan pian uudelleen Kongon demokraattiseksi tasavallaksi. Ruandan armeijan joukot jatkoivat yhteistyötään uudelleen nimetyn Kongon armeijan (Forces Armees Congolaises) kanssa.