D-vitamiini
D-vitamiinin liikasaannin riskiä ei Suomessa juuri ole, sillä riittävän ja turvallisen saannin alue on melko laaja (aikuisilla 7,5–50 μg/päivä) ja sen saanti luonnollisista lähteistä on Suomessa vähäistä. Ainoastaan samanaikaisesti lisäravinteita runsaasti käyttävät voivat eri lähteistä saada niitä liikaa. Liikasaanti lisää luun hajoamista ja suurentaa liiaksi veren kalsiumpitoisuutta. Kalsiumsuoloja voi saostua kudoksiin ja voi aiheutua sydän- ja hermostoperäisiä oireita. Vaikeimmillaan voi kehittyä munuaisten vajaatoiminta, ja myrkytys voi johtaa jopa kuolemaan. Käytännössä kalsiumin pitoisuuden suureneminen johtuu kuitenkin lähes aina lisäkilpirauhasen hormonitoiminnan muutoksista, tai sarkoidoosista, D-vitamiinimyrkytys on käytännössä Suomessa tuntematon.
Tiamiini
Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan tiamiinia tulisi saada ravinnosta vuorokaudessa 0,12 mg megajoulea kohti eli aikuisilla naisilla noin 1,0–1,1 mg/vrk ja miehillä 1,2–1,4 mg/vrk. Raskaana olevilla ja imettävillä naisilla tiamiinin tarve on hieman suurempi. Lapsilla suositus vaihtelee iän mukaan.Suomessa naiset saavat tiamiinia keskimäärin 1,1 mg/vrk (0,16 mg/MJ) ja miehet 1,5 mg/vrk (0,16 mg/MJ). Suosituksiin verrattuna tiamiinia saadaan enimmäkseen riittävästi, mutta merkittävällä osalla väestöstä saanti on pienempää kuin keskimääräinen tarve. Ravintoainevalmisteista saatava tiamiini parantaa kuitenkin tilannetta. Suomalaisten ravinnosta saatava tiamiini tulee pääosin viljavalmisteista ja liharuoista sekä kasviksista.