Hämeen linna
Hämeen linnan tarkka perustamisajankohta on epäselvä, ja kirjallisuudessa sen rakentamisen aloitusajankohta on vaihdellut vuosien 1229–1372 välillä. Varhaisimmassa tutkimuskirjallisuudessa linnan rakentaminen yhdistettiin Birger-jaarliin. Museoviraston mukaan päätös linnan rakentamisesta tapahtuikin Birgerin Hämeeseen tekemän ”ristiretken” jälkeen, ja rakennustyöt alkoivat viimeistään 1200-luvun lopulla. Linna mainitaan joka tapauksessa ensimmäisen kerran vuoden 1308 asiakirjoissa.
Näsilinna
Kaupunki muutti palatsin nimen Näsilinnaksi, ja siihen avattiin vuonna 1908 Hämeen museo, jonka ensimmäinen museonhoitaja oli Gabriel Engberg. Engberg myös asui Näsilinnassa. Sisällissodan aikana vuonna 1918 Näsilinnassa toimi Punaisen ristin sairaala sekä punaisten tukikohta ja rakennus kärsi sodassa pahoja vaurioita. Tampereen taistelun aikana Näsilinna vaihtoi 3.–4. huhtikuuta omistajaa kolme kertaa. Rakennukseen osui noin 4 000 ammusta. Toisen maailmansodan aikana rakennuksessa asui ilmatorjuntajoukkoja sekä Porin radan siltavartijat.