Itsenäisen Suomen historia
Sisällissodan jälkeen Suomen hallitusmuodoksi oli tulossa monarkia. Kuninkaanvalinnasta oli eriäviä mielipiteitä ja lopulta tukeuduttiin Saksaan, kuten mm. valtionhoitaja Pehr Evind Svinhufvud ja pääministeri Juho Kusti Paasikivi halusivat, mutta mitä mm. sotajohdossa ansioitunut C. G. E. Mannerheim vastusti. Suomelle ehdittiinkin jo valita kuninkaaksi Friedrich Karl, mutta kuningaskuntahanke jäi sikseen, kun Saksa hävisi ensimmäisessä maailmansodassa. Suomesta tuli tasavalta, jonka hallitusmuoto vahvistettiin 17. heinäkuuta 1919. Pian tämän jälkeen Suomen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin K. J. Ståhlberg.
Viron väliaikainen hallitus
Viron väliaikainen hallitus oli Viron tasavallan maapäivien toimeenpaneva elin 24. helmikuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919. Sen nimitti Viron kuvernementin maapäivien ennen itsenäisyysjulistusta nimittämä pelastuskomitea. Pelastuskomitea julisti Viron itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918.
Saksa miehitti Viron itsenäisyysjulistuksen jälkeisenä päivänä, ja hallitus meni maan alle. Koko maa pyrittiin saksalaistamaan. Saksan antauduttua 11. marraskuuta 1918 väliaikainen hallitus pystyi taas toimimaan.Väliaikainen hallitus erosi 9. toukokuuta 1919, kun perustuslakia säätävä kokous oli kokoontunut 23. huhtikuuta 1919.