Amerikan Samoa
Perinteinen samoalainen kulttuuri, Fa'a Samoa, vaikuttaa koko Samoan saaristossa. Laajennetun perheen perinne, jossa perheellä on johtaja, elää yhä. Samoalaiset ovat hyvin uskonnollisia. Sunnuntai on pyhäpäivä ja työntekoa silloin vältetään. Joissakin kylissä pidetään joka ilta noin puoli tuntia kestävä hartaus. Useimmissa kylissä on ainakin yksi kirkko. Jumalanpalvelukset noudattavat länsimaista liturgiaa. Kuoromusiikilla on samoalaisissa jumalanpalveluksissa tärkeä asema. 1900-luvulle asti Amerikan Samoa oli maaseutua. Pago Pagon lahden kylät ovat kaupungistuneet, mutta muuten territorio on yhä maaseutumainen. Lahden ja lentokentän ympärille kehittynyt kaupunkiasutus on pikkukaupunkimaista.
Usambara
Usambaran alueella on ollut asutusta ainakin 1,5 miljoonan vuoden ajan. Huhtikuussa 2009 alueelta löytyi kivettyneitä ihmisten jalanjälkiä. Nykyisten asukkaiden esi-isät tulivat alueelle satoja vuosia sitten. 1700-luvun puoivälissä alueella kukoisti Sambaan kuningaskunta. Kun alue oli Saksan Itä-Afrikkaa, saksalaiset perustivat Lusothon ja suosivat sitä lomakohteenaan. He suunnittelivat alueelle ennen kaikkea kahvin viljelyä. Sademetsän rehevyys sai ihmiset uskomaan, että maa on hedelmällistä, vaikka siinä itse asiassa on varsin vähän ravinteita. Metsän hakkaamisen jälkeen kahvi menestyi nuorilla plantaaseilla vain muutamia vuosia. Saksalaiset aloittivat 1900-luvun alussa rautatien rakentamisen alueelle, aikomuksenaan rakentaa rata Tangan satamasta Victoriajärvelle, mutta jättivät sen kesken ensimmäisen maailmansodan puhjetessa. Britit jatkoivat rataa Arushaan asti.
Alueella elää monia kotoperäisiä kasvi- ja eläinlajeja, varsinkin matelijoita, sammakkoeläimiä ja nilviäisiä. Metsissä on kuusitoista puulajia, joita ei kasva missään muualla kuin Itä-Usambarassa, ja noin 500 lajia on kotoperäisiä laajemmalla Itä-Afrikan vuoristokaarella. Huonekasvina tunnetun paavalinkukan eli saintpaulian kantamuoto on löydetty tältä alueelta, ja viimeiset suvun villit lajit elävät Usambarassa.