Jämsä
Jämsän luonto on Järvi-Suomelle tyypillistä vesistöjen ja viljelysaukeiden täplittämää metsäistä mäkimaata. Metsät ovat havupuuvaltaisia, myös koivu on yleinen puulaji. Jalot lehtipuut ovat Jämsässä luontaisen levinneisyysalueensa pohjoisreunalla. Järvien ja jokien osuus Jämsän pinta-alasta on noin seitsemäsosa. Päijänteen lisäksi Jämsän alueella sijaitsee osa Längelmävedestä. Paikkakunnan muita järviä ovat muun muuassa Eväjärvi, Iso Rautavesi, Kankarisvesi, Koljonselkä, Kuorevesi, Nytkymenjärvi ja Salosvesi.
Jukojärvi (järvi)
Valuma-alue saa kaiken vetensä omalta alueeltaan, sillä se muodostaa vesistöalueensa latva-alueen. Elämäistenjoen valuma-alueella on 27 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista 12 laskee suoraan tai välillisesti järveen. Niistä tärkeimpiä ovat esimeriksi järven pohjoispäähän laskeva Kaija (23 ha), jonka kautta laskee myös Virkajärvi (16 ha) ja Köpänlampi (3 ha), ja pohjoisen suunnasta pieni Jukonen (4 ha). Myös Talassaaren suojaan laskeva Kupparinpuron valuma-alueella sijaitsee järviä, josta suurin on Valkeinen (76 ha). Järven länsirantaan laskee Kypärälampi (4 ha), ja vielä lopuksi itärantaan yhtesellä ojalla laskevat Laihanlampi (10 ha) ja Peuralampi (2 ha).