Neuvostoliiton historia
Neuvostoliiton historia käsittää vuodet 1922−1991. Neuvostoliitto syntyi 30. joulukuuta 1922 Venäjän, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Transkaukasian yhdistyessä. Neuvostoliiton edeltäjä oli Neuvosto-Venäjä.
1900-luku
Kommunistivallankumouksellisten johdossa ollut Neuvosto-Venäjä pyrki viemään vallankumousta myös muihin maihin, ja kävi taisteluja Baltian maiden kanssa. Venäjällä käytiin vuodesta 1918 alkaen sisällissotaa bolševikkien ja heitä vastustaneiden vastavallankumouksellisten välillä. Miljoona ihmishenkeä vaatinut sisällissota päättyi vasta 1920 ja seuraavana vuonna bolševikit perustivat suurimman osan entisen Venäjän keisarikunnan alueesta käsittäneen Neuvostoliiton. Suomessa käytiin verinen sisällissota 1918 punaisten ja valkoisten välillä, joka päättyi sosialistivallankumouksellisten tappioon. Saksasta tuli tasavalta (ns. Weimarin tasavalta), joka oli kuitenkin hyvin epäsuosittu. Myös Saksassa puhkesi sisäisiä taisteluja: niissä olivat vastakkain vasemmistolaiset spartakistikapinalliset ja oikeistolaiset, entisistä sotilaista koostuneet vapaajoukot eli Freikorpsit. Maa kuitenkin säilyi demokratiana näistä ristiriidoista. Talous oli kuitenkin erittäin huonossa kunnossa ja valtava hyperinflaatio johti rahan arvon romahtamiseen. Läntiset ympärysvallat Britannia ja Ranska olivat myös kärsineet sodasta pahoin ja niiden talous oli köyhtynyt merkittävästi. Yhdysvallat sen sijaan aloitti nousun maailmanlaajuiseksi suurvallaksi. Samoin Japani oli noussut ja havitteli laajentumista Tyynellämerellä.