Itävallan historia 1918–1945
Itävallan valtiota, jota joskus kutsutaan ensimmäiseksi tasavallaksi, luotaessa ympärysvaltojen ongelmana oli luoda kansallisvaltioita monikulttuurisesta valtakunnasta, jossa kansallisuusryhmät eivät eläneet tarkkojen rajojen erottamina. Itävalta sai yhtenäiset saksankieliset tai valtaosaltaan saksalaiset Ylä-Itävallan, Ala-Itävallan, Steiermarkin, Kärntenin, Tirolin Brennerin solan pohjoispuolelta, Vorarlbergin ja siivun Länsi-Unkarista, josta tuli Burgenlandin maakunta. Keisarikunnassa näillä ei ollut ennen ollut mitään yhteistä identiteettiä tai nationalismia. Yhteinen kieli ja historialliset siteet Habsburgien valtakuntaan pitivät maan koossa ympärysvaltojen painostuksen lisäksi.
Győr-Moson-Sopron
Győr-Moson-Sopron on lääni Unkarin luoteiskulmassa. Se rajautuu Vasin, Veszprémin ja Komárom-Esztergomin lääneihin sekä lännessä Itävaltaan sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin pääkaupunki on Győr. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Sopron ja Mosonmagyaróvár. Läänin pinta-ala on 4 208 km² ja sen väkiluku arviolta 452 638 (vuonna 2015).