Irlanti
Irlannin politiikassa on koko maan itsenäisyyden ajan ollut tärkeänä aiheena Pohjois-Irlannin asema. Fianna Fáil muodostui vuosien 1922–1923 sisällissodan jälkeen niistä, jotka vastustivat saaren jakamista. Vaikka jaon vastustajat hävisivätkin sisällissodan, Fianna Fáil oli pitkään maan selvästi suosituin puolue ja se on ollut hallitusvastuussa lähes jatkuvasti 1930-luvulta asti. Toinen suuri puolue Fine Gael syntyi jakamisen kannattajista. Muita merkittäviä puolueita ovat työväenpuolue, vihreät ja Sinn Féin.
Feeniläisyys
Irlannissa feeniläisyyden johtava äänitorvi oli "The Irish People" -niminen lehti. Vuonna 1865 neljä feeniläisten johtajaa, Charles Joseph Kickham, John O’Leary, Thomas Clarke Luby ja Jeremiah O’Donovan Rossa tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin maanpetoksellisten asiakirjojen julkaisemisesta. Tämän jälkeen Irlannin feeniläiset ryhtyivät suunnittelemaan kansannousua, jota varten kerättiin rahoitusta Yhdysvalloista. Maaliskuussa 1867 käynnistynyt kapina kukistettiin nopeasti. Pelko levottomuuksista Irlannissa sai kuitenkin liberaalin pääministerin William Gladstonen käynnistämään vuonna 1869 Irlantiin kohdistuneen uudistuspolitiikan. Osa feeniläisistä ryhtyi myöhemmin tukemaan rauhanomaista kamppailua Irlannin itsehallinnon eli home rulen puolesta. Alkuperäinen feeniläisliike kuihtui Irlannissa 1870-luvulla, mutta Irlannin tasavaltalaisveljeskunnan nimeä käytettiin sen jälkeenkin. Uusi IRB oli myös vuoden 1916 pääsiäiskapinan suunnittelun takana. Liike hajosi lopullisesti Irlannin sisällissotaan 1920-luvun alussa.