Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Kalkkiniitty
Kalkkiniitty tai kalkkiketo on biotooppi, jonka maaperän happamuus on vähäinen maaperässä esiintyvän kalkin takia. Ohuen humuskerroksen alla on yleensä kalkkikivikallio. Kalkkiniittyjen kasvisto on erittäin monimuotoista - neliömetrillä kalkkiniittyä voidaan tavata jopa 40 kukkivaa kasvilajia. Ylänköalueilla 250 metrin yläpuolella kalkkiniittyjen lajistossa on myös vuoristoille tyypillisiä lajeja.