Unkarin historia
Työläisten liikehdinnän ja maailmansodan voittajavaltojen paineessa sosiaalidemokraatit päättivät liittoutua vastaperustetun kommunistipuolueen kanssa ja nostivat sen johtajan Béla Kunin suoraan vankilasta valtion johtoon. Yhdistyneet sosiaalidemokraatit ja kommunistit julistivat Unkarin neuvostotasavallaksi 21. maaliskuuta 1919. Tuore neuvostotasavalta joutui kuitenkin pian sotaan Romanian, Serbian, Tšekkoslovakian ja amiraali Horthyn johtamien porvarillisten voimien kanssa. Romanialaiset ja Horthyn joukot marssivat lopulta Budapestiin ja kukistivat neuvostotasavallan 6. elokuuta 1919. Valtionhoitajaksi noussut konservatiivis-aristokraattinen Miklós Horthy hallitsi Unkaria vuoteen 1944.
Béla Kun
Béla Kun (alk. Bela Kohn, 20. helmikuuta 1886 Szilágycseh (nyk. Cehu Silvaniei) – 29. elokuuta 1938 Moskova) oli juutalainen Unkarin kommunistisen puolueen johtaja lyhyen aikaa vuonna 1919. Hän muodosti hallituksen yhdessä sosiaalidemokraattien kanssa, ja 21. maaliskuuta julistettiin Unkarin neuvostotasavalta, jonka johtajaksi Béla Kun tuli. Tällöin perustettiin köyhälistön diktatuuri, joka seurasi venäläistä vallankumousta. Béla Kunin virheenä tässä tilanteessa pidettiin halua kansallistaa kaikki maaomaisuus. Hänen kannatuksensa väheni suuresti tämän vuoksi.