Amerikan Samoa
Amerikan Samoan väkiluku on 54 719. Asukkaista 91,6 prosenttia on alkuperäistä Tyynenmeren saarten väestöä. Aasialaisia on 2,8 prosenttia, valkoisia 1,1 ja sekoittuneita 4,2 prosenttia (2000). Suurin osa valkoisista on amerikkalaisia. Amerikkalaisia on aina ollut vähän, mutta he ovat hoitaneet merkittäviä virkoja virastoissa ja kouluissa. Ristiinnaimista amerikkalaisten ja samoalaisten välillä on ollut jonkin verran. Pidempään territoriossa asuvat amerikkalaiset tapaavat omaksua samoalaisen kulttuurin. Amerikan Samoan väestöstä 90,6 prosentin äidinkieli on samoa, 2,9:n englanti ja 2,4:n tonga. Muita austronesialaisia kieliä puhuu 2,1 % ja muita kieliä 2 %. Useimmat ovat kaksikielisiä: samoa on kotikieli, mutta englantia osataan laajasti. Sitä opetetaan kouluissa varhaisilta luokilta asti. Puolet väestöstä on vapaakirkollisia ja viidennes katolisia, 30 prosenttia protestantteja ja muita.
Sámos
Antiikin aikana saari tunnettiin Samoksen lisäksi myös nimillä "Parthenia", "Anthemos", "Melamfylos", "Dryusa" ja "Kyparissia". Saaren asutuksen sanotaan olleen alun perin kaarialaisia ja sitten joonialaisia. Ensimmäisten joonialaisten kerrotaan tulleen Epidauroksesta, josta argoslaiset karkottivat heidät. Samoslaiset puolestaan asuttivat Samothraken eli nykyisen Samothrákin saaren (”Traakialaisen Sámoksen”), ja siksi sen nimi on sukua saaren nimelle.
Antiikin Samos oli kukoistava kaupunkivaltio ("polis") ja merimahti. Sen keskuskaupunki Samos (jota ei tule sekoittaa samannimiseen nykyiseen pääkaupunkiin) sijaitsi nykyisen Pythagóreion kylän paikalla. Samoksen johtajista kuuluisimpia oli tyranni Polykrates 500-luvulla eaa. Saarella asusti useita antiikin ajan neroja, kuten filosofi ja matemaatikko Pythagoras, filosofi Epikuros, tähtitieteilijä Aristarkhos ja kirjailija Aisopos. Samokselta oli kotoisin myös Kolaios, joka purjehti ensimmäisenä kreikkalaisena ”Herakleen pylväiden” eli Gibraltarinsalmen läpi 640 eaa.