Suomen sisällissota
Punaisten puolella nostettiin punainen lyhty Helsingin työväentalon torniin vallankumouksen alkamisen merkiksi 26. tammikuuta 1918 illalla klo 23. Siltasaarelle keskitetyt punakaartilaiset marssivat Pitkänsillan kautta keskustaan ja miehittivät puhelinkeskuksen, rautatieaseman ja lennättimen. Punakaarti otti Helsingin haltuunsa aamulla 28. tammikuuta. Kaikkiaan kuusi senaatin jäsentä siirtyi pääkaupungista Vaasaan, missä he jatkoivat hallituksen työskentelyä Vaasan senaattina. Senaatin puheenjohtaja (nyk. pääministeri) Pehr Evind Svinhufvud yritti matkustaa Helsingistä Vaasaan Venäjän laivaston lentokoneella, mutta suomalainen lentäjä ei saanut konetta toimimaan. Svinhufvud pääsi lopulta jäänmurtaja Tarmolla Tallinnaan ja sieltä Saksan ja Ruotsin kautta Pohjois-Suomeen. Osa senaattoreista ja porvarillisista poliitikoista, muun muassa K. J. Ståhlberg, Lauri Ingman ja Kyösti Kallio jäivät piileskelemään punaiseen Helsinkiin ”maan alle” aina saksalaisten saapumiseen saakka.
Oskari Koivula
Hyvinkään punakaarti järjestäytyi sisällissodan käynnistyessä 27. tammikuuta 1918, jolloin Koivula valittiin sen päälliköksi. Avustajakseen hän sai Lopelta kotoisin olleen työmiehen August Pihlajiston (1882–1918). Helmi–maaliskuun aikana Koivula osallistui pataljoonapäällikkönä taisteluihin Satakunnan ja Hämeen rintamilla muun muassa Lavialla. Hyvinkäälle palattuaan hän ryhtyi 18. huhtikuuta organisoimaan paikkakunnan puolustusta Helsingin muutamaa päivää aikaisemmin vallanneita saksalaisia vastaan. Koivula tiedusteli Viipuriin paenneelta punakaartin esikunnalta, ryhdytäänkö Hyvinkäätä puolustamaan vai peräännytääkö paikkakunnalta. Antautuminen ei hänen mukaansa tullut kyseeseen. Esikunnan vastausta ei tunneta, mutta Koivula johti Harjun kanssa punaisten joukkoja kolme päivää kestäneen puolustustaistelun aikana. Koivulan toiminnasta taistelussa ei myöskään ole tarkkaa tietoa, mutta hän johti mahdollisesti asemanseutua puolustaneita punaisia Harjun vastatessa Hevosmäestä.