Polis
Polikset nähdään usein ennen kaikkea valtioina ja määritellään niiden valtiomuodon, instituutioiden ja lakien kautta, tai vaihtoehtoisesti tiettynä paikkana ja alueena. Toisaalta polis voidaan käsittää päinvastoin ennen kaikkea tiettynä kansalaisten joukkona, joka muodosti poliksen poliittisen, sotilaallisen, taloudellisen, uskonnollisen ja muun yhteisöllisen toimintansa kautta. Tällöin polis olisi voinut ainakin periaatteessa vaihtaa sekä valtiomuotoa että paikkaa, ja pysyä silti samana. Ajan kuluessa termi "polis" sai sellaisia sivumerkityksiä kuin ”kansalaiset”, ”kansankokous”, ”poliittiset oikeudet”, ”poliittinen elämä” ja ”valtion alue”, mitkä kuvaavat osaltaan niitä ajatuksia, joita kreikkalaiset käsitteeseen liittivät.
Paaši
Paaši (ruots.; ) tarkoittaa kuninkaan ylhäisöön kuuluvaa palvelijaa. Tähän virkaan kuninkaat ottivat nuoria aatelismiehiä. Keskiajan paaši oli hovipoika (ranskan kielen "page" tulee alun perin kreikan poikaa merkitsevästä sanasta παιδιον, "paidion"), joka usein palveli ratsumiestä, ritaria, nuorempana aseenkantajana. Feodaalisen ritarikasvatuksen saavasta nuoresta pojasta tuli paaši yleensä noin 7-vuotiaana, ja hän palveli paašina useita vuosia, kunnes 14–15-vuotiaana oli valmis aseenkantajan tehtävään, sekä 20 ikävuoden jälkeen kenties itse ritariksi. Keskiajalla Pohjoismaissa käytettiin vastaavasta tehtävästä termiä soini (ruots. "sven" tai "småsven"). Moni nuoruudessaan paašina toiminut aatelimies hyötyi myöhemmin urassaan kuninkaaseen solmitusta suhteesta.