Kveenit
Kveenit perustivat useita nykyisiä norjalaiskyliä ja -kaupunkeja. Esimerkiksi Altan kaupunki Pohjois-Norjassa on vanha kveenien siirtokunta "Alattio". Alattio oli kveenien tärkein siirtokunta aina 1800-luvun puoleen väliin, minkä jälkeen Vesisaaresta tuli kveenien "pääkaupunki".
Kainulaiset
Historiantutkimuksessa kainulaiset- ja Kainuu-nimet on usein samaistettu viikinkiajan ja keskiajan lähteissä esiintyviin norjalaisperäisiin kveeni- ja Kvenland-nimiin. Nimien alkuperästä on esitetty useita erilaisia teorioita. Jouko Vahtolan mukaan sekä suomenkielisen "kainu"-sanan että muinaisnorjalaisen "kven"-sanan taustalta voi löytyä "alavaa maata" tarkoittava germaaninen sana *"hwainoo". Teoriaa on kuitenkin kritisoitu äännehistoriallisin perustein. Jorma Koivulehto puolestaan katsoo, että "kainu" on ollut "väyläaukkoa, vesiväylää, järven tai meren selkää, joen suuta" tarkoittava lounaissuomalainen sana. Perämeri miellettiin kainuksi, joten sen rannikkoseudut saivat Kainuu-nimen ja niiden asukkaita kutsuttiin kainulaisiksi. Koivulehdon mukaan "kven" on norjalainen väännös sanasta kainu.