Alligaattorikilpikonna
Alligaattorikilpikonna ("Macrochelys temminckii") on näykkijäkilpikonniin kuuluva vedessä elävä kilpikonnalaji. Se on maailman suurin makeanveden kilpikonna. Alligaattorikilpikonna elää joissa ja järvissä Yhdysvaltojen kaakkoisosissa. Se on raskaasti panssaroitu, hidasliikkeinen ja painaa noin 70–90 kiloa. Se voi kasvaa noin metrin pitkäksi, josta 80 senttiä on kilpeä. Alligaattorikilpikonna hankkii ravintonsa syömällä raatoja sekä vaanimalla saalista. Se houkuttelee kaloja luokseen suupohjan matomaisen ulokkeen avulla. Kun saalis tulee riittävän lähelle, se avaa kitansa, ja kala imeytyy vesivirran mukana syvälle suuhun. Alligaattorikilpikonna syö kalojen lisäksi nilviäisiä, sammakoita, käärmeitä, kotiloita, simpukoita, rapuja, hyönteisiä, vesikasveja, nisäkkäitä ja muita kilpikonnia. Alligaattorikilpikonna elää luonnossa 11–45 vuotta, mutta vankeudessa eräs yksilö eli 70-vuotiaaksi. Se munii noin 10–50 munaa maahan kaivettuun pesäkoloon.
Etelänbastardikilpikonna
Etelänbastardikilpikonnan kuori kasvaa korkeintaan 75 senttiä pitkäksi, mutta se voi painaa 45 kiloa. Selkäkilpi on pyöreähkö ja heikosti kupera ja siinä on matala keskiharjanne. Selkäkilven kyljissä on yleensä 6-8 sarveislevyä, mutta niiden määrä voi vaihdella jopa saman yksilön eri kyljillä. Bastardikilpikonnalla levyjä on enintään 5, mikä on paras tuntomerkki. Kyljen levyjen määrä vaihtelee populaatioittain. Reunalevyjä on 12-14. Selkäkilpi liittyy vatsakilpeen neljän sisäreunuslevyn välityksellä. Sisäreunuslevyissä on takareunan kohdalla useita pieniä huokosmaisia aukkoja. Etelänbastardikilpikonnan melamaisten raajojen kärjissä on kaksi kynttä. 
Kilpikonnan pää on leveä ja sen otsassa on kaksi paria suomuja. Sarveisnokka on pehmeä ja tasareunainen. Koiraalla häntä on paljon pidempi kuin naaraalla. Naaraalla se jää kilven alle, mutta uroksella häntä työntyy selvästi ulos. Aikuisten kilpikonnien raajat, kaula ja häntä ovat oliivinvihreitä, yläosasta tummempia. Vatsakilpi on vaaleankeltainen, selkäkilpi on tumma.