Vuosien 1917–1923 vallankumoukset
Mihály Károlyi oli perustanut Unkarin demokraattisen tasavallan niin sanotun krysanteemivallankumouksen aikana. Maaliskuussa 1919 tapahtui uusi vallankumous, jonka seurauksena perustettiin Unkarin neuvostotasavalta. Unkarin neuvostotasavalta lakkasi olemasta Romanialaismiehityksen jälkeen.
Unkarin neuvostotasavalta
Neuvostovallan romahdettua hallitusvastuussa olivat viikon ajan muutamat sosiaalidemokraatit, mutta valta siirttyi pian vallankaappauksella oikeistolle. Huomattavimmaksi voimatekijäksi nousi pian Horthyn kansallinen armeija, jonka organisoinnista oli vastannut pitkälti Gyula Gömbös. Seurasi laajamittainen valkoinen terrori, jonka aikana sai surmansa arviolta 5 000 henkilöä. 70 000 passitettiin keskitysleireille ja tuhannet pakenivat ulkomaille. Terrori herätti arvostelua ulkomailla, mutta Horthy ei kiirehtinyt sen hillintää. Horthy ratsasti 16. marraskuuta joukkoineen Budapestiin, josta romanialaiset olivat hieman aikaisemmin vetäytyneet. Lopulta järjestettiin sosiaalidemokraattien boikotoimat vaalit, jotka voittivat kansallinen pienviljeliäpuolue ja kristillinen kansallispuolue. Unkarin uudesta valtiomuodosta neuvostotasavallan jälkeen ei päästy sopuun, jolloin eräänlaisena kompromissina Horthy nimitettiin kuninkaalle kuuluvia oikeuksia käyttäväksi valtionhoitajaksi 1. maaliskuuta 1920. Trianonin rauha allekirjoitettiin 4. kesäkuuta 1920.