Suomen mesoliittinen kausi
Mesoliittisen kauden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen vakiintunutta vaihetta kutsutaan ensimmäisen merkittävän löytöpaikan mukaan Suomusjärven kulttuuriksi. Vaikka alkuajoitukset vaihtelevatkin, voidaan pioneerivaiheen katsoa muuttuneen Suomusjärven kulttuuriksi, kun sen tunnusomaiset esineet löytyvät asuinpaikalta. Kulttuurin katsotaan päättyneen saviastioiden käyttöönoton yhteydessä kampakeraamisen kulttuurin alkaessa 5100 eaa., vaikka muuten esineistö säilyi vielä mesoliittisena.
Volosovon keramiikka
Vosovon keramiikkaa koristeltiin pääasiassa ulkopuolelta käyttämällä puu-, luu- ja kivileimasimia. Puuleimasimilla tehtiin kuoppia ja pieniä reikiä, jotka olivat pyöreitä tai kapeita. Ontolla linnunluulla tai putkimaisella kasvinvarrella painettiin rengasmaisia leimoja. Kampaleimoja, joita esiintyy ruukuista eniten, on voitu painaa luu- tai kivileimasimilla. Kampakuvioiksi luetaan pitkät leimat, joista erottuu väkäsillä tehtyjä syvempiä painaumia. Osa kampaleimoista muistuttaa ennemminkin harvahampaista painaumaa kuin kammanjälkeä. Myös kaksi- tai kolmirivisiä kampaleimoja tunnetaan. Ne on ilmeisesti valmistettu uurtamalla kivi- tai luukappaletta useasta suunnasta ristiin. Kampaleimat olivat yleensä 11−30 mm pitkiä ja 1−6 mm leveitä. Kierreleimat on voitu tehdä kepin ympäri kiedotun narun painaumista. Kalannikamista syntyneitä jälkiä esiintyy myös paljon. Astian suuaukon reuna on joskus koristeltu ja noin viidesosassa ruukkuja on myös sisäpintaan painettu leimoja.