Skitsofrenia
Nykyisen tietämyksen mukaan geeniperimä tai keskushermoston varhaiskehityksen häiriö luovat skitsofrenian sairastumisalttiuden, ja sisäiset tai ulkoiset stressitekijät, kuten stressi, elämänkriisi, trauma tai päihteiden käyttö, laukaisevat sairastumisen. Toiset näkemykset korostavatkin häiriön biologista ja toiset psykososiaalista ulottuvuutta. Vaikka nykyinen valtavirtapsykiatria korostaa häiriön ruumiillista puolta, esimerkiksi psykoosien hoidossa tehokkaaksi osoittautuneessa avoimen dialogin mallissa psykoottisten oireiden ymmärretään juontuvan lähtökohtaisesti sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmista. Alueella jossa avoimen dialogin hoitomallia on käytetty, skitsofrenian esiintyvyys onkin laskenut kymmenesosaan 20 vuodessa. Tätä on selitetty hoitokulttuurilla, joka estää psykoosioireiden kroonistumisen.
Vainoamisharha
Vainoamisharha on yleinen oire skitsofreniassa (paranoidinen skitsofrenia). Vainoamisharhaa esiintyy myös harhaluuloisuushäiriössä. Skitsofreniassa vainoamisharhan sisältö saattaa olla eriskummallisempi, ulkopuolisen näkökulmasta mahdoton, kuin harhaluuloisuushäiriössä, jossa vainoamisharhan sisältö saattaisi olla mahdollisempi, joskin hyvin epätodennäköinen. Harhaluuloisuushäiriön vainoamisharhassa vainoajaksi tunnistetaan yleensä selkeästi joku henkilö. Sen sijaan skitsofreniassa vainoamisharhaan saattaa sisältyä esimerkiksi maapallon ulkopuolista elämää tai satelliiteista tai muualta avaruudesta vaikuttamista esimerkiksi jonkinlaisin sätein. Skitsofrenian vainoamisharhaan saattaa sisältyä myös harha ihon alle asennetusta seurantalaitteesta, jonka asentamisesta ei ole jäänyt minkäänlaisia jälkiä (arpia).