Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Huthikapina
Huthit ovat zaidilaista šiialaisuuden suuntausta noudattavia muslimeja. Zaidilaiset imaamit hallitsivat Pohjois-Jemeniä lähes 1 000 vuotta aina vuoteen 1962 saakka. Sittemmin hutheja on syrjitty, koska heidät koettiin uhkana uudelle hallinnolle. Vuonna 2004 Hussein al-Huthi aloitti protestiliikkeen Jemenin hallitusta vastaan. Syynä oli hallituksen läheiset suhteet Yhdysvaltoihin. Liike aloitti Saadan maakunnassa aseellisen kapinan, jonka tarkoitus oli hallituksen kaataminen. Hussein al-Huthi sai surmansa taisteluissa syyskuussa 2004, mutta hänen seuraajansa jatkoivat taisteluja.