Kásoksen verilöyly
Kásoksen verilöyly tapahtui 27. toukokuuta ja 7. kesäkuuta 1824 välisenä aikana osmanien valtakuntaan kuuluneella pienellä Kásoksen saarella. Nykyisin Kásos on osa Kreikkaa. Verilöylyssä Egyptin ja osmanien yhdistyneet joukot polttivat Kásoksen ja surmasivat paikallisväestöä. Tätä verilöylyä muistetaan vuosittain 7. kesäkuuta järjestettävässä juhlassa Kásoksen pääkaupungissa Frýssä.
Kásos
Kásoksen pääasutuskeskus siirtyi roomalaisen ja varhaiskristillisen kauden aikana luultavasti rannikolle, Empóreionlahden ympäristöön. Sieltä on löydetty muun muassa jäänteitä varhaiskristillisestä basilikasta. Rooman keisari Diocletianuksen valtakaudella vuosina 284–305 Kásoksesta tuli osa XXVIII Provincia -nimistä provinssia. Provinssin kuvernöörin asemapaikka oli Rodoksella. Kun Rooman valtakunta jaettiin itä- ja länsiosaan vuonna 395, Kásoksesta tuli muiden lähisaarten tavoin osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa. Bysantin vallan alla saari oli ensin osa Kibyrrhaiotoin teemaa. Myöhemmin Kásoksesta tuli osa Kreetan teemaa. Bysantin valtakaudella, 800- ja 900-luvuilla saari joutui useasti merirosvojen häirinnän kohteeksi. Merirosvot olivat muun muassa Pohjois-Afrikasta, Kreetalta, Kefaloniasta ja Peloponnesoksen Mánin niemimaalta kotoisin.