Nepal
Nykyisin Nepal on yksi Etelä-Aasian avoimimmista talouksista, ja se on erittäin vahvasti riippuvainen kaupasta. Kaupan ja bruttokansantuotteen suhde on noin 38 prosenttia. Tullimaksut ovat noin 11 prosentissa ja määriin liittyvät tullirajoitukset on poistettu lähes kokonaan. Nepal liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi vuonna 2004 ja oli siten ensimmäinen vähiten kehittyneiden maiden (LDC) luetteloon kuuluva valtio WTO:ssa.
Talouden selkäranka on maatalous joka tarjoaa elinkeinon yli 71 % väestöstä ja tuottaa 32 % bruttokansantuotteesta. Vain neljännes maan pinta-alasta sopii viljelyyn, lisäksi kolmannes alasta on metsää ja loput vuoristoa. Tietyillä alueilla, kuten Kathmandun laaksossa, liikakansoitus on alkanut aiheuttaa ympäristöongelmia, ja metsien raivaus laitumiksi ja viljelymaaksi on johtanut eroosioon ja tulviin.
Nepalin maanjäristys 2015
Useat maat, mukaan luettuna Suomi, on päivittänyt matkustusohjeitaan maanjäristyksen vaikutusten johdosta, ja kehottaa matkailijoita välttämään matkustamista Nepaliin toistaiseksi.
Nepal on ollut Suomen kehitysyhteistyön kohdemaa jo vuodesta 1983 lähtien. Suomen Kathmandun suurlähetystön mukaan vuonna 2013 useat kansalaisjärjestöt toteuttivat kehistysapuhankkeita Nepalissa. Näillä maassa jo toimivilla järjestöillä on hyvät mahdollisuudet yhteistyöverkostonsa ja usein myös omien työntekijöittensä välityksellä toimittaa maanjäristyksen jälkeistä hätä- ja jälleenrakennusapua Nepaliin tehokkaasti. Muun muassa seuraavilla Nepalissa toimineilla järjestöillä oli toukokuussa 2015 meneillään keräys maanjäristyksen uhrien auttamiseksi (aakkosjärjestyksessä):