Viro
Viron suurin etninen ryhmä ovat virolaiset, joita oli vuoden 2015 alussa 69,1 prosenttia väestöstä. Suurin vähemmistöryhmä ovat venäläiset, joita oli vuonna 2015 noin 330 000 eli 25,1 prosenttia. Seuraavaksi suurimmat vähemmistöryhmät ovat ukrainalaiset (1,7 prosenttia), valkovenäläiset (0,9 prosenttia), suomalaiset (7 321 henkilöä eli 0,6 prosenttia) sekä juutalaiset (0,2 prosenttia) ja tataarit (0,2 prosenttia). Joskus virolaisiin luettava vähemmistö ovat setukaiset Viron kaakkoisosassa. Uskonnoltaan he ovat ortodokseja ja he ovat säilyttäneet joitakin vanhoja kansanperinteitä. Historiallisia vähemmistöjä ovat muun muassa vironruotsalaiset ja baltiansaksalaiset, joista vain rippeet säilyivät Virossa toisen maailmansodan jälkeen.
Virolaiset
Vuosina 1816 ja 1819 lakkautettiin nykyisen Viron alueella maaorjuus, mutta koska tilat jäivät kartanonherrojen omistukseen, talonpojat joutuivat näiden vuokralaisiksi, mikä synnytti paineen lähteä muualle omaa viljelysmaata etsimään. Kun 1800-luvun puolessavälissä Venäjä alkoi tehostaa asutuspolitiikkaa eteläisillä alueilla ja vuonna 1863 voimaan tullut uusi passilaki helpotti talonpoikien liikkuvuutta, alkoivat virolaisten talonpoikien muuttoaallot Etelä-Venäjälle, Krimin niemimaalle, Kaukasiaan ja Siperiaan. Älymystöä, opiskelijoita ja työläisiä siirtyi runsaasti Pietariin, missä vuonna 1917 oli virolaisia lähes 50 000. Vuonna 1917 Viron ulkopuolella asui noin 215 000 virolaista, joista 200 000 Venäjällä, lopuista suurin osa Pohjois-Amerikassa. Ulkovirolaisia oli tuolloin kaikista virolaisista noin 19%.