Mesotsooinen maailmankausi
Monia alkeellisempia matelijoita kuoli suuressa sukupuuttoaallossa trias- ja jurakauden välissä noin 200 miljoonaa vuotta sitten. Mesotsooisen maailmankauden lopuksi
jättiläisliskot kuolivat sukupuuttoon noin 65 miljoonaa vuotta sitten. Samaan aikaan hävisi meristä lukuisia elämänmuotoja kuten ammoniitit. Henkiin jäi vain alle kolmemetrisiä eläimiä.
Tämän liitukauden lopun katastrofin syynä pidetään yleisimmin suuren asteroidin törmäystä maahan. Samoihin aikoihin tapahtui myös Intiassa Deccanin ylängöllä valtavia tulivuorenpurkauksia.
Pääjalkaiset
Ensimmäiset fossiilit ovat Kiinasta noin 530 miljoonan vuoden takaa. Ne luetaan nykyisten helmiveneiden alaluokkaan "Nautiloidea". Tämän luokan valta-aika oli ilmeisesti jo paleotsooisella kaudella, mutta sen evoluutio on jatkunut läpi mesotsooisen ja kenotsooisenkin ajan. Nykyään on kuitenkin jäljellä vain 6 lajia.
Monimuotoisimpia muinaismerten pääjalkaisia olivat kovakuoriset, yleensä spiraalin muotoiset ammoniitit. Niiden lajien vaihtuvuus oli nopeaa ja ne ovat siksi tärkeitä johtofossiileita kerrostumien ikämäärityksissä. Ammoniitit ilmestyivät noin 400 miljoonaa vuotta sitten varhaisella devonikaudella ja hävisivät liitukauden lopussa samaan aikaan dinosaurusten kanssa.