Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Noricum
Alueen alkuperäisväestöä ovat ilmeisesti olleet illyrialaisten sukulaiskansat, jotka sittemmin joutuivat kelttien alamaisiksi. Noin vuonna 200 eaa nämä kansat yhdistivät voimansa Noricumin kuningaskunnaksi. Kelttiheimoista tärkein oli "tauriscit", joiden mukaan alueella kulkeva vuorijono "Hohe Tauern" on nimetty. Tauriskeja roomalaiset näyttävät kutsuneen nimellä "norikit" heidän pääkaupunkinsa Noreian mukaan. Kaupunki antoi nimensä koko alueelle. Lähellä on myös nykyinen Hallstattin kylä, josta esiroomalainen Hallstattin kulttuuri on saanut nimensä.