Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Albania (Kaukasia)
Kaukasian Albanian alue käsitti Kurajoen alajuoksun ja Araksjoen laakson nykyisessä Azerbaidžanissa sekä Dagestanin eteläosan. Idässä se ulottui Kaspianmereen. Pääkaupunkeina toimivat nykyisessä Qəbələn piirissä sijainnut Kabala (Kapalak, Kabalaka), Tšol (Tšor) nykyisen Derbentin lähellä sekä 400–500-lukujen vaihteessa rakennettu Partav (nykyinen Bərdə). 300–400-luvuilla syntyi kristillinen Albanian kirkko. Albanian historiasta ja kulttuurista kertovat antiikin maantieteilijöiden ja historioitsijoiden teokset, armenialaiset kronikat, Movses Kagankatvatsin laatima ”Agvanien historia” sekä Azerbaidžanin alueelta tehdyt arkeologiset löydöt.