Suomen sisällissota
Punaisten puolella nostettiin punainen lyhty Helsingin työväentalon torniin vallankumouksen alkamisen merkiksi 26. tammikuuta 1918 illalla klo 23. Siltasaarelle keskitetyt punakaartilaiset marssivat Pitkänsillan kautta keskustaan ja miehittivät puhelinkeskuksen, rautatieaseman ja lennättimen. Punakaarti otti Helsingin haltuunsa aamulla 28. tammikuuta. Kaikkiaan kuusi senaatin jäsentä siirtyi pääkaupungista Vaasaan, missä he jatkoivat hallituksen työskentelyä Vaasan senaattina. Senaatin puheenjohtaja (nyk. pääministeri) Pehr Evind Svinhufvud yritti matkustaa Helsingistä Vaasaan Venäjän laivaston lentokoneella, mutta suomalainen lentäjä ei saanut konetta toimimaan. Svinhufvud pääsi lopulta jäänmurtaja Tarmolla Tallinnaan ja sieltä Saksan ja Ruotsin kautta Pohjois-Suomeen. Osa senaattoreista ja porvarillisista poliitikoista, muun muassa K. J. Ståhlberg, Lauri Ingman ja Kyösti Kallio jäivät piileskelemään punaiseen Helsinkiin ”maan alle” aina saksalaisten saapumiseen saakka.
Savon rintama
Sotatoimet Savon rintamalla alkoivat heti sisällissodan käynnistyttyä. Kymenlaakson punakaartilaiset lähtivät Kouvolasta etenemään Savon rataa pitkin kohti pohjoista ja valkoiset taas pyrkivät hidastamaan heidän etenemistään rautatiesiltoja vahingoittamalla. Heti sodan ensimmäisenä päivänä 28. tammikuuta Kouvolasta saapunut Martti Eklundin ”lentävä osasto” räjäytti Mikkelin suojeluskunnan pyynnöstä Valkealassa Selänpään lähistöllä sijaitsevan Torasjoen rautatiesillan sekä hieman pohjoisemman Hillosensalmen kääntösillan. Tämä esti punaisia hyödyntämästä ylivoimaansa Savon radan suunnalla. Savon radan lisäksi yhteenottoja käytiin myös Mikkelin ja Lappeenrannan välisen maantien hallinnasta.