Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Vuoristo-Karabahin konflikti
Neuvostoliitto loi alueelle Gruusian, Armenian ja Azerbaidžanin neuvostotasavallat välittämättä etnisistä rajoista. Lisäksi Azerbaidžaniin perustettiin Vuoristo-Karabahin autonominen alue. Vuoristo-Karabahissa enemmistö on armenialaisia. Neuvostoliiton loppuaikoina etniset jännitteet nousivat pintaan ja Vuoristo-Karabahissa äänestettiin liittymisestä Armeniaan vuonna 1988. Azerbaidžan ei hyväksynyt alueen liittymistä ja alkoi väkisin azeristaa sitä, mikä aloitti etniset väkivaltaisuudet sekä Armeniassa ja Azerbaidžanissa.