Azerbaidžan
Venäjän keisarikunnan romahdettua ensimmäisen maailmansodan jälkimainingeissa maan kansallinen puolue julisti itsenäisyyden 1918 epäonnistuneen Transkaukasian federaation hajottua. Liittoutuneet ehtivät tunnustaa sen itsenäiseksi 1920, mutta jo huhtikuussa 1920 Puna-armeijan joukkojen saapumisen myötä itsenäisyys päättyi. Vuonna 1922 Azerbaidžan liitettiin Transkaukasian sosialistiseen neuvostotasavaltaan ja tämän hajotessa 1936 Azerbaidžanista tuli neuvostotasavalta.
Vuoristo-Karabahin konflikti
Neuvostoliitto loi alueelle Gruusian, Armenian ja Azerbaidžanin neuvostotasavallat välittämättä etnisistä rajoista. Lisäksi Azerbaidžaniin perustettiin Vuoristo-Karabahin autonominen alue. Vuoristo-Karabahissa enemmistö on armenialaisia. Neuvostoliiton loppuaikoina etniset jännitteet nousivat pintaan ja Vuoristo-Karabahissa äänestettiin liittymisestä Armeniaan vuonna 1988. Azerbaidžan ei hyväksynyt alueen liittymistä ja alkoi väkisin azeristaa sitä, mikä aloitti etniset väkivaltaisuudet sekä Armeniassa ja Azerbaidžanissa.