Vesikauris
Vesikauriilla ei ole sarvia ja se on siten ainoa hirvieläinlaji, jonka uroksilla ei ole sarvia aseinaan. Niiden sijasta uroksen yläkulmahampaat ovat kehittyneet noin seitsemän senttimetrin pituisiksi torahampaiksi, joita se käyttää tappeluissa muita uroksia vastaan. Hirvieläimistä vesikauriin lisäksi vain muntjakeilla ja tupsuhirvellä on vastaavanlaiset torahampaat. Vesikauriin turkki on väriltään kesällä punaruskea ja talvella himmeän ruskea. Vasoilla on kyljissään vaaleita täpliä. Vahvat takaraajat ovat eturaajoja pidemmät. Korvat ovat lyhyet ja pyöreähköt.
Sarvihai
Sarvihai ("Heterodontus francisci") on hitaasti liikkuva ja erakkomainen yöeläin, jota tavataan lähellä kivisiä, hiekkaisia tai päärynälevää kasvavia merenpohjia. Se pystyy `kävelemään` pohjassa parillisten eviensä avulla, jotka ovat lihaksikkaat ja joustavat. Päivisin se makaa paikallaan kivien lomassa tai luolissa; usein sen pää on kivenhalkeamassa. Sarvihain kuono muistuttaa sian kärsää, ja sillä on pieni suu. Isot, matalat hampaat ovat suun takaosassa, ja kala murskaa niillä merisiilejä, rapuja ja toisinaan luukalojakin. Sarvihain lisääntyminen tapahtuu joulu-tammikuussa: naaras laskee noin 30 munaa ja asettaa ne kivien alle tai halkeamiin. Munakoteloissa on kierukanmallinen muotoilu, jonka ansiosta ne kiinnittyvät tiukasti halkeamiin.