Irlanti
Irlanti (, ) on valtio, joka käsittää Irlannin saaren ja edustan pienemmät saaret, mutta ei kuitenkaan Irlannin saaren koillisosaa, Britanniaan kuuluvaa Pohjois-Irlantia. Valtion kokonaispinta-ala on 70 273 km ja sen väkiluku runsaat 4,6 miljoonaa. Se on ollut Euroopan unionin (aik. EEC) jäsen vuodesta 1973 alkaen. Irlannin pääkaupunki on itärannikolla sijaitseva Dublin.
Irlanti (saari)
Ranskassa vuonna 1789 tapahtunut suuri vallankumous innoitti myös Irlannissa kapinamielisyyteen, ja pääministeri William Pitt nuorempi ryhtyi ajamaan Irlannin asioiden parantamista. Tämän johdosta vuonna 1801 syntyi Englannin ja Irlannin unioni, missä katolilaiset eivät kuitenkaan saaneet täysiä kansalaisoikeuksia. Vuonna 1848 Nuori Irlanti -niminen nationalistinen järjestö ryhtyi suurkapinaan, joka sekin kukistettiin tiukasti. Itsenäisyysliike oli entistä enemmän voimissaan Amerikkaan paenneitten keskuudessa, jotka vuonna 1858 perustivat feeniläisen Irlannin tasavaltalaisveljeskunnan (IRB). Vuonna 1869 William Ewart Gladstonen ansiosta episkopaalinen valtiokirkko poistui ja seuraavana vuonna hyväksyttiin uusi maalaki, jonka myötä maanvuokralaiset saivat korvauksia maanparannustöistään. Vuonna 1879 perustettiin Michael Davittin johdolla Irlannin maaliitto, joka ryhtyi ajamaan brittiläisten tilanomistajien karkotusta, mikä johti konfliktitilanteisiin. Vuonna 1898 maanvuokraajille myönnettiin paikallinen itsehallinto. Maaliitto oli lakkautettu ja sen tilalle perustettiin Irlannin kansallinen liitto, joka jatkoi taistelua Charles Stewart Parnellin johdolla. Viimein vuosina 1912–1914 "home rule" -laki, joka määritti saaren itsehallintokysymyksen, onnistuttiin ajamaan läpi. Kuitenkin saman tien syttyi ensimmäinen maailmansota, eikä lakia pystytty toteuttamaan. Vuonna 1913 katolilaisia vastustaneet Ulsterin unionistit perustivat oman hallituksensa ja kokosivat vapaaehtoisjoukkoja.