Heraldiikka
Heraldiikka eli vaakunaoppi on oppi vaakunoista ja lipuista. Heraldiikka jakautuu kahteen päähaaraan: historialliseen ja taiteelliseen heraldiikkaan. Historiantutkimuksena vaakunaoppi käsittää genealogisen ulottuvuuden, taiteena kuvataiteen ja erityisen heraldisen selitystaidon. Lisäksi vaakunoilla on perinteinen yhteisölliseen asemaan liittyvä merkitys. Sillä on oma keskitetty sääntöjärjestelmänsä ja käsitteistönsä. Nimitys heraldiikka tulee ranskan kielen airutta tarkoittavasta sanasta "hérault". Englannin kielessä sama sana on "herald".
Heraldiikka
Saksalaiseen heraldiseen kulttuurialueeseen kuuluvat Saksan lisäksi vanha Böömi ja Unkari, Pohjoismaat ja Baltian maat sekä osin Puola ja Balkanin alue. Saksalaisen alueen erityispiirteet ovat lähinnä kilven ulkopuolella. Kypäränkoristetta käytetään erottelukeinona osoittamaan eri sukuhaaroja, joten se kuuluu kiinteästi vaakunakokonaisuuteen. Vaakunoita yhdistettäessä kilven reunoille nostetaan kantavaakunoiden kypärät koristeineen. Arvoastetta kypärä ei silti ilmaise. Kotka on alueelle tyypillinen tunnus. Alueen muista tunnuskuvioista osa on muualla harvinaisia, eikä niille välttämättä ole edes luontevia nimiä muilla kielillä. Punamustia väriyhdistelmiä, jotka monella alueella ovat heraldiikan värisääntöjen vastaisia, käytetään suhteellisen paljon.