Unkarin historia
Työläisten liikehdinnän ja maailmansodan voittajavaltojen paineessa sosiaalidemokraatit päättivät liittoutua vastaperustetun kommunistipuolueen kanssa ja nostivat sen johtajan Béla Kunin suoraan vankilasta valtion johtoon. Yhdistyneet sosiaalidemokraatit ja kommunistit julistivat Unkarin neuvostotasavallaksi 21. maaliskuuta 1919. Tuore neuvostotasavalta joutui kuitenkin pian sotaan Romanian, Serbian, Tšekkoslovakian ja amiraali Horthyn johtamien porvarillisten voimien kanssa. Romanialaiset ja Horthyn joukot marssivat lopulta Budapestiin ja kukistivat neuvostotasavallan 6. elokuuta 1919. Valtionhoitajaksi noussut konservatiivis-aristokraattinen Miklós Horthy hallitsi Unkaria vuoteen 1944.
Unkarin neuvostotasavalta
Tilanne Euroopassa näytti vuonna 1919 menevän kommunistien suunnitelmien mukaan. Puna-armeija eteni Ukrainassa kohti Romaniaa, Baijerissa oli julistettu neuvostotasavalta ja tilanne näytti kehittyvän työväenliikkeen hyväksi myös Itävallassa. uuden sosialistisen yhteiskunnan perustamiseksi annettiin nopeasti uusia asetuksia. Huhtikuussa 1919 järjestettiin paikallisneuvostojen ja neuvostojen kansalliskokouksen vaalit, joiden ehdokkaat tulivat vain yhdeltä listalta. Yli 20 työntekijän yritykset teollisuus-, kaivos-, kauppa- ja kuljetusyritykset, sekä pankit ja vakuutusyhtiöt kansallistettiin. Suuret ja keskikokoiset tilat takavarikoitiin ja niille perustettiin maatalousosuuskuntia. Koulut siirrettiin kirkon alaisuudesta valtion alaisuuteen ja myös kirkko menetti osan maistaan. Tuomioistuimet korvattiin maallikkotuomarien vallankumoustuomioistuimilla. Asevoimien perustamiseksi pyydettiin Neuvosto-Venäjän apua. Uuteen armeijaan liittyivät myös monet entiset upseerit. Neuvostotasavalta nähtiin parhaana mahdollisuutena karkottaa ulkovallat Unkarista ja neuvostotasavalta torjui myös Vixenin nootin. Ulkomailla tapahtumien käänteestä oltiin hämmentyneitä. Ympärysvallat olivat kokoontuneet Pariisin rauhankonferenssiin, jossa Yhdysvaltojen Woodrow Wilson ja Ison-Britannian David Lloyd George syyttivät Ranskaa tilanteen puhkeamista sen liiallisten Unkarille esittämien vaatimusten takia. Aluevaatimuksiaan pönkittäen Romania ja Tšekkoslovakia päättivät ryhtyä toimiin. Romanialaiset joukot etenivät Unakrin rajan yli 16. huhtikuuta ja tšekit hieman myöhemmin.