Chacon sota
Chacon sota käytiin 1932–1935 Bolivian ja Paraguayn välillä Gran Chacon alueesta, jossa luultiin virheellisesti olevan runsaita luonnonvaroja, etenkin maaöljyä. Kiista Chacon alueesta oli syntynyt maiden itsenäistyttyä Espanjan siirtomaavallasta. Sota oli molemmin puolin raskas, mutta se päättyi lopulta Paraguayn voittoon ja se sai suurimman osan kiistellystä alueesta. Sota vaikutti molempien maiden politiikassa vielä pitkään sen päätyttyä.
Henrik IV (Ranska)
Henrik IV löi katolisen liigan joukot vuonna 1589 "Arquesissa" ja vuonna 1590 "Ivryssä", mutta joutui luopumaan Pariisin piirityksestä, kun katolinen liiga liittoutui espanjalaisten kanssa. Lopulta Henrik suostui ainakin nimellisesti luopumaan protestanttisuudesta - hänen kerrotaan sanoneen ”Pariisi on aina yhden messun arvoinen” - ja tuli käytännössäkin kuninkaaksi 1594. Hän antoi Nantesin ediktin, joka lisäsi protestanttien uskonnonvapautta huomattavasti, ja käytännössä lopetti Ranskan uskonsodat. Henrik IV kävi menestyksekkään sodan Espanjaa vastaan vuosina 1595–1598, lisäsi ulkomaankauppaa kauppasopimuksilla osmanien Turkin, Englannin ja Espanjan kanssa, ja rohkaisi Kanadan uudisasuttamista. François Ravaillac -niminen fanaatikko murhasi Henrik IV:n vuonna 1610.