Pesäpallo
Ensimmäinen nykytyyppisen pesäpallon koepeli pelattiin 14. marraskuuta 1920 Helsingin Kaisaniemen kentällä. Siinä pelasivat vastakkain Pioneeripataljoona 1 ja Hämeenlinnan suojeluskunta. Aluksi suojeluskuntien urheiluvastaavat vierastivat pesäpalloa, mutta muuttivat mielensä kokeiltuaan peliä vuonna 1921. Urheiluseurojen, suojeluskuntajärjestön ja armeijan asettama komitea antoi Pihkalan liittää pesäpallon säännöt pitkäpallon sääntökirjaseen. Säännöt julkaistiin 1921 myös armeijan päiväkäskyn liitteenä.
Kotijoukkue Areena
Kenttä on ollut käytössä 1950-luvulta lähtien. Uuden Seinäjoen pesäpallostadionin ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1992, jolloin siitä tuli samalla Suomen suurin pesäpallostadion. Vasta vuonna 1997 valmistunut Raksilan pesäpallostadion oli massiivisempi. Ensimmäisessä vaiheessa rakennettiin nykyinen pääkatsomo ja toisessa vaiheessa 1990-luvun lopussa oli tarkoitus tehdä sivuttaiset jatkokatsomot niin, että koko stadionille olisi mahtunut lähes 6 000 katsojaa. Kakkosvaihetta ei ole toteutettu lukuisista toiveista huolimatta vieläkään ja siksi stadion vaikuttaa hieman keskeneräiseltä ja on kolkon tuntuinen. Kentän alkuperäinen kustannusarvio vuonna 1992 oli yli kahdeksan miljoonaa markkaa ja toisen vaiheen oli tarkoitus maksaa noin neljä miljoonaa markkaa. Vuonna 2013-2014 stadionille tehtiin mittavia katsomouudistuksia ja toisenvaiheen suunnitelmiasta tehtiin maavallilla sivukatsomot. Stadion muuttui lähemmäs pelikenttää ja toi lämpöä kolkkouteen.