Vega (saaristo)
Vegan saari asutettiin 10 000–11 000 ja pienemmät saaret 1 500 vuotta sitten. Saaristoon kehittyi vuosisatojen aikana omaperäinen kulttuuri, jossa haahkojen kasvatus on ollut tärkeänä osana toimeentuloa. Vegalaiset ovat keränneet haahkoilta sekä niiden untuvaa että munia. Haahkojen kasvatus ja kalastus ovat muodastaneen saaristoon kulttuurimaiseman, joka on valittu myös Unescon maailmanperintöluetteloon. Perinteinen kulttuuri oli vaikeuksissa erityisesti 1950-luvulla, jolloin Norjassa kannustettiin asutuksen keskittymiseen isoimpiin kaupunkeihin. Vegassakin monia saaria hylättiin, ja nykyään saariston 1 300 asuvat enää muutamalla saarella. Saarista kaikkiaan 56 on ollut asuttuna jossain historian vaiheessa.
Stranda
Maastollisesti Strandaa hallitsevat Skandeihin kuuluvat Sunnmørsalpenen vuoret ja kuntaa halkovat mutkaiset vuonot. Kunnan alueella kokonaan tai osittain sijaitsevat vuonot, Geirangerinvuono, Sunnylvsfjorden ja Norddalsfjorden, ovat osa suurempaa 110 kilometrin pituista Storfjordia, jonka leveä pääreitti kulkee kunnan pohjoisosasta useiden muiden Møren ja Romsdalin läänin kuntien kautta Atlantin valtamereen. Geirangerinvuono, joka on yksi alueen suosituimmista turistinähtävyyksistä, valittiin vuonna 2005 Unescon maailmanperintöluetteloon.