Pilppa
Pilppa oli saamelaisten vanhaa metsästysaluetta ja alueen nimistökin kertoo noista ajoista. Ukonvuori Pienkolovedellä Ukonselän takana on vanha uhrivuori. Pyhälampi, Paljakka, Pyylinsaari jne. Lappi-nimi esiintyy nimistöissä eri muodoissa: Lapinjärvi, Lapinsalo, Lapinsuo, Lapinniemi ja Lapinoja. Pilppa tulee saamelaisesta nuolta tai keihästä tarkoittavasta sanasta. Pilpan Pölläkänpuoleisen Myllyniemen muotokin viittaisi ennen kanavan rakentamista keihääseen tai nuoleen. Alue oli rajaseutua ja Pähkinäsaaren rajakin 1323 kulki niin lähellä, että elämä oli usein vaarallista, kun vierailijoita liikkui niin idästä kuin lännestä. Olavinlinnan valmistumisen 1475 jälkeen tilanne hieman vakiintui. Savuja ei kuitenkaan siihen aikaan ollut Heinäveden suunnalla monia, ja alueen asiat hoidettiin Rantasalmen kautta. Kirkossakin käytiin 1700-luvulle saakka Rantasalmella saakka, ja kirkkoveneet olivat ahkerassa käytössä. Venäläisten pajarien ja ruotsalaisten aatelismiesten maiden rajaukset alustalaisineen ei ollut aina selvin rajoin merkitty. Kahinoita ja pienempiä taisteluja oli usein, joista paikannimetkin kertovat julmaa kieltään.
Veikko Lapinleimu
Lapinleimu tutustui työmatkalla ollessaan 1934 Leipzigissa sikäläiseen muoviteollisuuteen ja hän päätti aloittaa nuppien ja huonekaluvetimien valmistamisen bakeliitista. Tätä varten hän perusti 1935 yhdessä veljensä Lauri Lapinleimun kanssa "Taidehartsitehdas T:mi Lapinleimu" nimisen yrityksen jonka nimeksi vaihtui myöhemmin "Lapinleimu Oy". Toijalassa toimineen yrityksen johdossa oli ensimmäiset kymmenen vuotta Lauri Lapinleimu ja Veikko Lapinleimu oli mukana lähinnä tuotesuunnittelussa. Sotavuosina yritys valmisti armeijalle bakeliitista muun muassa kranaattien sytyttimiä ja ammusten suojatulppia.