Neuvostoliitto
Neuvostoliiton talous oli suunnitelmatalous, jossa toteutettiin marxilais-leniniläistä sosialismia. Neuvostoliiton perustuslaissa talousjärjestelmän ja koko yhteiskunnan tavoitteeksi sanottiin kommunismi eli luokaton, sosiaalisesti tasa-arvoinen, tuotantovälineiden yhteisomistukselle perustuva yhteiskunta. Kommunismia ei katsottu saavutetun Neuvostoliitossa, vaan ideologisesti vallitsevaa tilannetta pidettiin eräänlaisena siirtymävaiheena uuteen yhteiskuntaan. Virallisesti Neuvostoliitto eli proletariaatin diktatuurin vaihetta siirtymisessä kommunismiin. Laajalle levinneen käsityksen mukaan kysymyksessä oli kuitenkin pikemmin puolue-eliitin diktatuuri, millä saattoi olla merkitystä koko järjestelmän romahdukseen.
Primitiivinen kommunismi
Primitiivisessä kommunismissa kaikki yhteisön jäsenet osallistuivat yhteisesti ja tasavertaisesti ruoan hankintaan. Ruoka myös jaettiin yhteisesti kaikkien jäsenten kesken. Yksityisomaisuutta primitiivisissä yhteisöissä ei ollut, lukuun ottamatta vaatteita ja mahdollisia pieniä henkilökohtaisia esineitä kuten koruja. Aseet, työkalut ja vastaavat olivat primitiivisessä yhteisössä yhteisomistuksessa, ja niitä käytettiin vain yhteisön tarpeen mukaan. Juuri minkäänlaista materiaalin ylijäämää ei primitiivisessä yhteisössä päässyt syntymään. Valtiota ei ollut. Primitiivisessä kommunismissa yhteisö teki kaiken oman hengissä säilymisensä eteen, mutta suhtautui vihamielisesti muihin yhteisöihin, koska yleensä katsoi niiden kaventavan omia elinmahdollisuuksiaan.