Terveyden biodiversiteettihypoteesi
Biodiversiteettihypoteesin ydinajatuksen mukaan immuunijärjestelmämme kehittymiselle on oleellista, että altistumme riittävästi monimuotoisille ympäristöille ja etenkin niiden mikrobeille. Elinympäristön mikrobit vaikuttavat omaan mikrobistoomme, joka taas on vuorovaikutuksessa immuunijärjestelmämme kanssa. Immuunijärjestelmän häiriöt taas ovat perimmältään syynä tulehduksellisiin sairauksiin. Mikrobit ikään kuin kouluttavat kehittyvää immuunivastetta tunnistamaan todelliset uhat harmittomista allergeeneista, mutta täyttä yksimielisyyttä mekanismista ei ole saavutettu. Biologisen evoluution aikana olemme ikään kuin ulkoistaneet monia toimintojamme kehon mikrobiomille. Mikrobiomi koulii immuniteettia koko elämän ajan: elimistö käsittelee jatkuvasti vieraita biohiukkasia ja valkuaisaineita. Tasapainoinen immuunijärjestelmä erottaa vaaralliset hiukkaset vaarattomista ja omien solujen tuotteet vieraista. Nykyisillä kaupunkiväestöillä on viitteitä lievästä, pitkäaikaisesta tulehdustilasta suojatekijöiden heikentymisen seurauksena.
Rokotusten vastustaminen
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella rokotevastaisuutta tutkiva Jonas Sivelä korostaa, että ilman malttia keskustelu lähtee helposti hakoteille. Esimerkiksi mediassa saa helposti kuvan, että rokotekattavuus on romahtanut, vaikka mitään dramaattista ei ole tapahtunut. Erityisesti Pohjanmaalla tietyillä alueilla rokotekattavuus on matalampi kuin muualla Suomessa. Sivelän mukaan rokottamattomuus ei aina johdu salaliittoteorioista, vaan taustalla voi olla arkinen syy, kuten se, että neuvolaan on pitkä matka tai sen aukioloajat ovat hankalat. Myös psykologiset syyt vaikuttavat: Kyse on laiminlyöntiharhasta, jolloin toiminnasta johtuvaa epäsuotavaa tilannetta pidetään pahempana kuin tekemättä jättämisestä johtuvaa epäsuotavaa tilannetta. Se on samanlainen inhimillinen harha kuin se, että etsitään tietoa joka vahvistaa omaa näkemystä.