Qumran
Qumran ("Khirbet Qumran") on asutusraunioista, hautausmaasta sekä luolastoista koostuva arkeologinen kohde, joka sijaitsee kuivalla ylängöllä Kuolleenmeren luoteisrannikolla Israelissa. Se tunnetaan parhaiten Kuolleenmeren kääröinä tunnetuksi tulleen tekstikokoelman löytöpaikkana. Alueella tehtiin arkeologisia kaivauksia ensimmäisen kerran 1950-luvulla. Luolien käsikirjoituslöytöjen myötä tutkijoiden mielenkiinto kohdistui lähellä sijaitseviin raunioihin.
Robert Chesteriläinen
Clunyn apotti Petrus Venerabilis vakuutti Chesteriläisen ja Dalmatianilaisen vuonna 1141 opiskelemaan islamin uskoa ja lakia sekä rohkaisi heitä kääntämään Islamin pyhän kirjan Koraanin latinaksi. Pietarin intressinä oli kerätä nuorukaisten työnhedelmät ja käyttää sitä apuvälineenä osoittaakseen muslimien olevan pakanallisia. Käännöstyö poikkeutti Chesteriläisen hänen matemaattisista ja astrologisista tutkimuksistaan, mutta sai työn valmiiksi vuonna 1143. Chesteriläinen sai toisen suuren käännöstyön valmiiksi 11. helmikuuta vuonna 1144, nimittäin Jabir bin Hayyanin "Kitab al-Kimyan", joka on ensimmäinen latinankielinen käännös arabialaisesta alkemiallisesta työstä Länsi-Euroopassa. Chesteriläinen esitteli myös algebran länsieurooppalaisille oppineille kääntämällä al-Khwarizmin "al-Jabr wa'l-Muqabalah" -teoksen. Chesteriläisen käännöksen pohjalta matematiikkaan tuli termeinä "algoritmi" ja "sini". Jälkimmäinen sana syntyi virheellisen käännöksen kautta. Sanan pohjana on sanskritinkielinen ympyrän jännettä tarkoittava sana "jiva". Keskiajalla oli erittäin yleistä, että intialaisia tekstejä käännettiin arabiaksi, ja koska "jivalle" ei löytynyt arabian kielestä sopivaa vastinetta, lanattiin sana suoraan arabiaan muodssa "jiba". Koska arabiaa kirjoitettaessa merkitään vain konsonantit, niin Chesteriläinen tulkitsi sanan olevan "jaib", jolla voidaan tarkoittaa merenlahtea. Chesteriläinen käänsi siis "jiban" latinan merenlahtea tarkoittavalle sanalle eli "sinus". Tämä on pohja nykyisin käytössä olevalle "sini"-funtion nimelle.