Polis
Polikset nähdään usein ennen kaikkea valtioina ja määritellään niiden valtiomuodon, instituutioiden ja lakien kautta, tai vaihtoehtoisesti tiettynä paikkana ja alueena. Toisaalta polis voidaan käsittää päinvastoin ennen kaikkea tiettynä kansalaisten joukkona, joka muodosti poliksen poliittisen, sotilaallisen, taloudellisen, uskonnollisen ja muun yhteisöllisen toimintansa kautta. Tällöin polis olisi voinut ainakin periaatteessa vaihtaa sekä valtiomuotoa että paikkaa, ja pysyä silti samana. Ajan kuluessa termi "polis" sai sellaisia sivumerkityksiä kuin ”kansalaiset”, ”kansankokous”, ”poliittiset oikeudet”, ”poliittinen elämä” ja ”valtion alue”, mitkä kuvaavat osaltaan niitä ajatuksia, joita kreikkalaiset käsitteeseen liittivät.
Sympoliteia
Sympoliteiassa oli sen nimen mukaisesti keskeisenä osatekijänä "isopoliteia", toisin sanoen liitossa olleet polikset jakoivat yhteisen kansalaisuuden. Tämä voitiin toteuttaa eri tavalla. Eräs tapa oli se, että joku polis myönsi kansalaisuuden ympäröivän maaseudun tai muiden polisten asukkaille. Varhainen esimerkki on Olynthoksen sympoliteia vuonna 432 eaa., jossa muut polikset säilyivät itsenäisinä ja niillä oli myös omat kansalaisuutensa, mutta ne tulivat osaksi Olynthoksen sympoliteiasta.