Kveenit
Kveenit perustivat useita nykyisiä norjalaiskyliä ja -kaupunkeja. Esimerkiksi Altan kaupunki Pohjois-Norjassa on vanha kveenien siirtokunta "Alattio". Alattio oli kveenien tärkein siirtokunta aina 1800-luvun puoleen väliin, minkä jälkeen Vesisaaresta tuli kveenien "pääkaupunki".
Kurseniekit
Kuurien heimo asutti nykyistä Kuurinmaata ja osia Liettuasta 500-1500-luvuilla. Nimitystä kuuri käytettiin sekä alueen latvialaisista että liiviläisistä. Myöhemmin nimitys tarkentui tarkoittamaan vain balttialaisia. Kuurilaiset tunnettiin hyvinä merimiehinä ja merirosvoina. Mahdollisesti kuurit olivat saarenmaalaisten kanssa hävittämässä Ruotsin vanhaa kaupunkia Sigtunaa vuonna 1187. Saksalainen ritarikunta kukisti kuurit Baltian ristiretkien aikana ja Kuurinkynnäs jäi miltei asuttamattomaksi tuhojen takia. Kuurilainen etninen identiteetti hävisi, kun kuurit omaksuivat latvialaisen tai liettualaisen identiteetin. Nykyiset kuurit ovat 1400-1600-luvuilla Kuurinkynnäkselle tulleiden Kuurinmaalaisten siirtolaisten jälkeläisiä. Kuurinkynnäkselle muuttaneet säilyttivät kuurilaisen identiteettinsä kun taas Kuurinmaan kuureista tuli latvialaisia ja liettualaisia. Kuurilaisia eli myös muissa Itä-Preussin osissa, mutta he sulautuivat saksalaisiin. 1800-luvun lopulla kuurilaisia arvioitiin olevan 4000 ja heitä eli Memelistä Danzigiin ulottuvalla alueella.