Helsingin kaupunginkirjasto
Kirjasto avasi ovensa lokakuussa 1860 Hällströmin talossa Hallituskatu 11:ssä nykyisen Porthanian paikalla. Ensimmäisenä toimintavuonna sen kokoelmiin kuului hieman yli 500 kirjaa ja se antoi noin 1 700 lainaa. Kirjojen lainaus oli ilmaista, minkä ansiosta kirjasto nautti suurista kävijämääristä mutta kärsi samalla taloudellisista ongelmista. Ainoalle kirjastonhoitajalle ei voitu aluksi maksaa lainkaan palkkaa ja toiminta pyöri vapaaehtoisvoimin. Kirjasto joutui muuttamaan vuokrahuoneistosta toiseen parin vuoden välein, ja myös kirjastonhoitajat vaihtuivat tiuhaan. Rahapulan vuoksi lainaus jouduttiin vuonna 1867 muuttamaan maksulliseksi. 1871 kirjasto alkoi saada Helsingin kaupungilta vuosittaista tukea, minkä ansiosta taloudellinen tilanne tasapainottui. Kirjastonhoitajalle ryhdyttiin maksamaan säännöllistä palkkaa ja myös muuta palkallista henkilökuntaa voitiin hankkia.
Alli Trygg-Helenius
Kansankoti siirtyi vuosisadan vaihteessa puolittain kunnalliseen omistukseen ja sen kirjasto liitettiin Helsingin kaupunginkirjaston osaksi; siitä tuli myöhemmin Kallion kirjasto. Kansankodin rakennuksessa toimi vuodesta 1907 Pelastusarmeijan ylläpitämät lastenseimi, kansankeittiö ja ”Rälläkkänä” tunnettu Suomen ensimmäinen miesten yömaja. Talo purettiin vuonna 1938, ja sen tilalle tehtiin puisto. Se nimettiin 1939 Alli Tryggin puistoksi. Viereinen, Kallion kirjaston taakse jäävä puisto sai 1963 nimekseen Matti Heleniuksen puisto.