Tammiarkkuhauta
Vuonna 1823 sai Kuninkaallinen komissio () Kööpenhaminassa tiedon oudosta hautakummusta, jonka sisällä sijaitsi vettä täynnä oleva kivilatomus ja sen alla hyvin säilynyt tammiarkku. Tienrakentajat olivat olleet kaivamassa kumpua saadakseen tienpohjaa varten lisämaata. Seuraavien vuosikymmenien aikana paljastui muitakin tammiarkkuhautauksia, jossa samat ilmiöt toistuivat eri tavoilla. Tutkijat olivat useissa tapauksissa valveutuneita ja tunnistivat löytöjen arvon. Konservointi ja kaivauksien tarkka raportointi on säilyttänyt runsaasti tietoa ja löydettyjä esineitä tieteen tutkittavaksi.
Tuppeensahattu lauta
Tuppeensahattu lauta eli tuppilauta on lautatavaraa, jossa puuta ei särmätä, vaan sen arvokas pintapuu tulee hyödynnettyä. Tuppeensahaamista kutsutaan myös läpisahaamiseksi. Peruslauta on työstetty neljältä sivulta eli se on särmätty, mutta tuppeensahatussa laudassa särmiä ei ole tehty. Tämän vuoksi laudan leveys voi vaihdella pituussuunnassa, jolloin vierekkäin ladottujen lautojen väliin jää rakoja. Lauta on hinnaltaan yleensä normaalia kalliimpaa ja sitä käytetään lähinnä koristepuuna esimerkiksi saunaosastoissa ja metsästysmajoilla sekä puusepänteollisuudessa.