Viro
Valtaosa Viron vakinaisista asukkaista on nykyisin Viron kansalaisia: uudelleenitsenäistymisen jälkeen vuonna 1992 Viron kansalaisten osuus asukkaista oli 68 prosenttia, mutta vuonna 2015 jo yli 84 prosenttia. Ilman kansalaisuutta olevien osuus on vähentynyt vuoden 1992 32 prosentista 6 prosenttiin vuonna 2015. Venäjän kansalaisia asui Virossa joulukuussa 2015 noin 91 000.
Viron muinaismaakunnat
Saarenmaalla oli luultavasti paljon valtaa Läänemaalla, jonka ei tiedetä varmuudella edes muodostaneen omaa maakuntaansa. Vaiga oli poliittisesti riipuvainen Ugandista ja Nurmekunda Sakalasta. Harjumaa ja Rävälä yhdistyivät yhdeksi maakunnaksi mahdollisesti jo vähän ennen ristiretkien alkua.
Virossa oli muinaisajan lopulla eri arvioiden mukaan 100 000-180 000 asukasta. Rautakautiseksi elinajanodotteeksi on arvioitu 21 vuotta, kuolleisuus oli 43 promillea, joten syntyvyyden on täytynyt olla korkeaa. Henrik Lättiläisen mukaan virolaisten eliitti koostui kolmesta kansanosasta, ne olivat vanhimmat ("seniores"), parhaat ("meliotes") ja rikkaat ("divites"). Lisäksi hän mainitsee ryhmän nimeltä päälliköt ("principes") jolla tarkoitettiin virolaisten sodanjohtajia, jotka olivat yleensä kihlakuntien vanhimpia. Niin sanottua nousevaa eliittiä edustivat käsityöläiset, mestarit, sepät ja erityisesti asesepät. Virolaisten valtaosan muodostivat kuitenkin vapaat talonpojat, vuokraviljelijät, rengit ja palvelijat. Virolaisilla tiedetään lisäksi olleen orjia, jotka olivat yleensä eliitistä riippuvaisuussuhteeseen joutuneita talonpoikia tai sotavankeja.