Skitsofrenia
Nykyisen tietämyksen mukaan geeniperimä tai keskushermoston varhaiskehityksen häiriö luovat skitsofrenian sairastumisalttiuden, ja sisäiset tai ulkoiset stressitekijät, kuten stressi, elämänkriisi, trauma tai päihteiden käyttö, laukaisevat sairastumisen. Toiset näkemykset korostavatkin häiriön biologista ja toiset psykososiaalista ulottuvuutta. Vaikka nykyinen valtavirtapsykiatria korostaa häiriön ruumiillista puolta, esimerkiksi psykoosien hoidossa tehokkaaksi osoittautuneessa avoimen dialogin mallissa psykoottisten oireiden ymmärretään juontuvan lähtökohtaisesti sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmista. Alueella jossa avoimen dialogin hoitomallia on käytetty, skitsofrenian esiintyvyys onkin laskenut kymmenesosaan 20 vuodessa. Tätä on selitetty hoitokulttuurilla, joka estää psykoosioireiden kroonistumisen.
Skitsofrenia
Mikrogliojen eli aivojen vastustuskyvystä huolehtivien solujen ylläpitämä tulehdus on mahdollisesti osasyy skitsofreniaoireisiin, ja paheneva tulehdus pahentaa oireita. Skitsofreniaa sairastavilla onkin havaittu selvää keskushermoston massan vähenemistä sekä krooniseen tulehdukseen liittyvää mikrogliasolujen aktivoitumista. Skitsofreniapotilaiden verestä ja selkäydinnesteestä löytyy lisäksi suuria määriä sytokiineja ja muita tulehduksen merkkiaineita.