Nepal
Nykyisin Nepal on yksi Etelä-Aasian avoimimmista talouksista, ja se on erittäin vahvasti riippuvainen kaupasta. Kaupan ja bruttokansantuotteen suhde on noin 38 prosenttia. Tullimaksut ovat noin 11 prosentissa ja määriin liittyvät tullirajoitukset on poistettu lähes kokonaan. Nepal liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi vuonna 2004 ja oli siten ensimmäinen vähiten kehittyneiden maiden (LDC) luetteloon kuuluva valtio WTO:ssa.
Talouden selkäranka on maatalous joka tarjoaa elinkeinon yli 71 % väestöstä ja tuottaa 32 % bruttokansantuotteesta. Vain neljännes maan pinta-alasta sopii viljelyyn, lisäksi kolmannes alasta on metsää ja loput vuoristoa. Tietyillä alueilla, kuten Kathmandun laaksossa, liikakansoitus on alkanut aiheuttaa ympäristöongelmia, ja metsien raivaus laitumiksi ja viljelymaaksi on johtanut eroosioon ja tulviin.
Chhaupadi
Chhaupadia on harjoitettu satoja vuosia osissa Nepalia, Intiaa ja Bangladeshia. Perinne pohjautuu yleisesti hindulaisuudessa tunnettuun rituaalisen puhtauden käsitteeseen, mutta naisten eristäminen ei kuulu tavanomaiseen hindulaisuuden mukaiseen puhtauden ylläpitämiseen. Perinnettä on vastustettu sukupuolisen syrjinnän muotona ja erityisesti vuoristoalueilla talvisin myös terveysriskinä. Nepalin korkein oikeus julisti tavan laittomaksi vuonna 2005. Tästä huolimatta nepalilaisen ihmisoikeusjärjestön Action Works Nepalin mukaan tapa on tämän jälkeenkin ollut hyvin yleinen Nepalin länsiosissa, joissa yli 90% naisista ja teinitytöistä on eristetty kuukausittain.