Liuos
Jos liuotin on kaasu, siihen voivat yleensä liueta vain toiset kaasut. Esimerkkinä kaasu­maisesta liuoksesta voidaan mainita ilma, jossa happi ja muut kaasut ovat liuenneet typpeen. Koska molekyylien välisillä vuoro­vaikutuksilla ei kaasuissa ole sanottavaa merkitystä, pieninä pitoisuuksina esiintyvät kaasut muodostavat varsin triviaaleja liuoksia. Usein niitä ei edes nimitetä
liuoksiksi vaan kaasu­seoksiksi.
Ideaalikaasulaki
Kaasun määrä voidaan määritellä massan sijasta kaasun ainemäärän avulla. Siksi ideaalikaasulain vaihtoehtoinen muoto saattaa olla hyödyllinen. Ainemäärä ("n") (mooleina, mol) on verrannollinen kaasun massaan (m, yksikkö "g") jaettuna moolimassalla ("M, yksikkö g/mol").
Sijoittamalla "n":n paikalle "m"/"M" ja käyttämällä tiheyden kaavaa "ρ" = "m"/"V", saadaan:
Tämä ideaalikaasulain muoto on erityisen käytännöllinen, koska se yhdistää paineen, tiheyden ja lämpötilan yhdeksi kaavaksi.