Kambodžan politiikka
Kambodžan politiikka on järjestelmältään perustuslaillinen monarkia, ja maan valtionpäämies on kuningas, joka on nykyään Norodom Sihamoni. Toimeenpanovaltaa pitää kuningas ja pääministerin (nykyinen Hun Sen) johtama hallitus. Lainsäädäntövalta on kaksikamarisella parlamentilla, johon kuuluu 123-paikkainen alahuone ja 61-paikkainen ylähuone. Oikeuslaitos on kaksiportainen.
Kambodžan sisällissota
Huhtikuussa 1970 Yhdysvaltain ja Etelä-Vietnamin joukot hyökkäsivät Kambodžaan ja pyrkivät hävittämään Pohjois-Vietnamin ja Vietkongin joukot maasta. Hyökkäyksen seurauksena kommunistit tunkeutuivat edelleen syvemmälle maahan. Kambodžan armeija oli pieni, eikä se pystynyt vastustamaan vietnamilaisten joukkoja ja punaisia khmerejä. Muutamassa kuukaudessa kommunistit hallitsivat jo lähes toista puoliskoa maasta. Yhdysvallat oli jo vuonna 1969 aloittanut salaisen pommituskampanjan kohteisiin, joita epäiltiin kommunistisiksi. Neljän vuoden ajan B-52-koneet mattopommittivat Itä-Kambodžaa. Jotkut historioitsijat ovat arvelleet, että pommituksissa kuoli jopa 250 000 kambodžalaista. Todennäköisesti pommitukset auttoivat punaisia khmerejä rekrytoimaan lisää väkeä joukkoihinsa maaseudulta.
Khmerien tasavallan armeijan koko kasvoi sodan aikana Yhdysvaltain, Etelä-Vietnamin ja Thaimaan tuella 35 000 miehestä 200 000 mieheen. Joukkoja vaivasi kuitenkin korruptio, ja niistä tuli jatkuvasti heikommat, kun ne hävisivät useita taisteluita tärkeistä asemista. Kun Yhdysvallat veti joukkonsa Indokiinasta Pariisin rauhansopimuksen mukaan, tilanne Kambodžassa muuttui nopeasti. Kommunistiset joukot pitivät hallussaan pian 80 prosenttia maan pinta-alasta. Vuonna 1974 pääkaupungin Phnom Penhin väkiluku oli kasvanut kahteen miljoonaan, kun maaseudun ihmiset olivat paenneet sotatoimia.