Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Azerbaidžan sai ensimmäisen sosialistisen lippunsa vuonna 1920. Se oli punainen lippu, jonka vasemmassa yläreunassa oli keltainen puolikuu ja tähti, vanha islamin symboli. Vuodesta 1921 vuoteen 1922 maa käytti lippua, jossa punaisella pohjalla oli maan nimeen viittaava, kyrillisin kirjaimin kirjoitettu lyhenne "CCPA" ("SSRA"). Vuosina 1922-1937 Azerbaidžan kuului Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Maan tullessa uudelleen omaksi tasavallakseen 1937 se sai lipun, jossa sirppi ja vasara -tunnuksen alle oli painettu latinalaisin kirjaimin lyhenne "AzSSR". 1940-luvulla kirjaimet muutettiin taas kyrillisiksi, ja sirpin ja vasaran alla oli lyhenne "АзССР".
Tsahurit
Suurin osa tsahureista asui alkujaan Dagestanissa, mutta 1200-luvulla osa heistä muutti Azerbaidžaniin. Vuosisatojen ajan he taistelivat itsenäisyydestään Turkkia ja Persiaa vastaan. Tsahurit muodostivat liiton Venäjän keisarikunnan kanssa 1800-luvun alussa, koska katsoivat Venäjän auttavan heitä Turkkia ja Persiaa vastaan. Näin he päätyivät Venäjän alaisuuteen. Tsahurit karkotettiin 1800-luvun puolivälistä Dagestanista Azerbaidžaniin, mistä he palasivat yhdeksän vuoden kuluttua, osan kuitenkin jäädessä Azerbaidžaniin, missä suurin osa tsahureista nykyisin asuu.