Nepal
Nykyisin Nepal on yksi Etelä-Aasian avoimimmista talouksista, ja se on erittäin vahvasti riippuvainen kaupasta. Kaupan ja bruttokansantuotteen suhde on noin 38 prosenttia. Tullimaksut ovat noin 11 prosentissa ja määriin liittyvät tullirajoitukset on poistettu lähes kokonaan. Nepal liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi vuonna 2004 ja oli siten ensimmäinen vähiten kehittyneiden maiden (LDC) luetteloon kuuluva valtio WTO:ssa.
Talouden selkäranka on maatalous joka tarjoaa elinkeinon yli 71 % väestöstä ja tuottaa 32 % bruttokansantuotteesta. Vain neljännes maan pinta-alasta sopii viljelyyn, lisäksi kolmannes alasta on metsää ja loput vuoristoa. Tietyillä alueilla, kuten Kathmandun laaksossa, liikakansoitus on alkanut aiheuttaa ympäristöongelmia, ja metsien raivaus laitumiksi ja viljelymaaksi on johtanut eroosioon ja tulviin.
Nepalin historia
Siinä missä pienet kuningaskunnat kamppailivat myöhemmällä malla-kaudella keskenään Kathmandun laaksossa, eli Länsi-Nepalissa sijaitseva Gorkhan kuningaskunta erillään Kathmandun laakson tapahtumista. Gorkhan kuningaskunnan perusti vuonna 1559 Dravya Shah, alueelle jossa asui magari-kansaa. Legendat ovat jäljittäneet Gorkhan alkuperän Rajpuntanan alueelle, nykyiseen Intiaan, mistä soturiprinssit lähtivät 1400-luvulla. Gorkha jäi pois kahdesta Länsi-Nepalin hallitsevasta valtioliittoumasta, eikä valtakunnan laajentumista tapahtunut ennen kuin 1600-luvulla hallinneen Rama Shahin valtakaudella, jolloin valtakunta laajeni hieman joka suuntiin. 1600-luvulla ja 1700-luvun alussa Gorkha jatkoi hidasta laajentumistaan ja se sekaantui yhä useammin Kathmandun laakson kolmen kuningaskunnan kiistoihin liittoutumalla jonkun kanssa. Gorkhakuningas Nar Bhupal Shah yritti laajentaa alueitaan Kathmandun laakson pohjoispuolelle Nuwakotin alueelle, mutta epäonnistui.