Akko
Akko on luokiteltu Israelissa keskisuureksi kaupungiksi. Kaupunkiin on rakennettu Israelin itsenäisyyden aikana kaksi uutta kaupunginosaa itään ja pohjoiseen, mutta valtaosa sen väestöstä asuu mandaattialueen aikana rakennetussa kaupunginosassa. Kaupunkiin kuuluu lisäksi muurien suojaama vanhakaupunki. Akkon vanhakaupunki on ollut vuodesta 2001 Unescon maailmanperintöluettelon kohde. Vanhakaupunki käsittää rakennuksia ja linnoituksia Osmanien valtakunnan ja ristiretkeläisten ajoilta. Ristiretkeläisten rakennuttama ritarien halli oli pitkään hautautuneena ja se löydettiin vahingossa tietöiden yhteydessä ja se on nykyisin Akkon tunnetuimpia nähtävyyksiä. Osmanien valtakaudella rakennettu sitadelli on puolestaan yksi parhaiten säilyneistä Istanbulin ulkopuolella ja toinen tunnettu rakennelma on al-Jazzarin moskeija ja sen piha. Khan al-Umdan on rakennus, jonne karavaanit toivat aikanaan viljaa ja muita tuotteita. Bahai-uskon perustaja Baha’ullah karkotettiin Akkoon vuonna 1868 ja hänen hautansa sijaitsee hieman kaupungista pohjoiseen. Kaupungin souk on Souq Al Abiad ja se on rakennettu Osmanien valtakunnan aikana.
Antti Pelkola
Pelkolan johtajakaudella niin sanottuun punapääomaan kuulunut, vuonna 1938 perustettu Helsingin Asuntokeskuskunta Haka kohosi yhdeksi Suomen suurimmista rakennusyhtiöstä. Yhtiön päätoimiala oli asuntorakentaminen pääkaupunkiseudulla. Haka rakensi 1960- ja 1970-luvuilla monet alueen lähiöistä, kuten Helsingin Roihuvuoren ja osin Pihlajamäen ja Kontulan, Espoon Karakallion ja Matinkylän, Vantaan Koivukylän sekä Kirkkonummen Gesterbyn. Useimmat hankkeet toteuttiin aluerakentamissopimuksilla, ja Pelkola oli kehittämässä niin sanottua kolmikantamallia, jossa rakennusliike osti maan ja rakensi, kunta kaavoitti alueen rakennusliikkeen toiveiden mukaisesti ja valtion omistama Arava antoi rahoitusta. Aravan hintasäännöstelyn piirissä olleen sosiaalisen asuntotuotannon ohella Haka laajensi 1960-luvun alussa toimintansa myös niin sanottuihin kovan rahan asuntoihin, jotka rahoitettiin kalliilla hintatasolla ilman yhteiskunnan tukea. Kun asuntorakentaminen väheni 1970-luvun öljykriisin seurauksena, yhtiö laajensi toimintansa urakoitsijana koko Suomeen ostamalla itselleen useita maakunnallisia rakennusyhtiöitä ja otti nimekseen Rakennuskunta Haka. Se lähti mukaan myös rakennusvientiä Neuvostoliittoon harjoittaneeseen yhtymään Finn-Stroihin, jossa Pelkola oli johtokunnan varapuheenjohtajana 1972–1977.