Hirvieläimet
Vesikauris, joka elää Kiinassa, on hirvieläinten keskuudessa poikkeus, sillä se elelee yksinään eikä kummallakaan sukupuolella ole sarvia. Uroksella on sarvien sijasta voimakkaasti kehittyneet torahammasmaiset kulmahampaat. Vastaavanlaiset hampaat ovat myös tupsuhirvellä ja muntjakeilla, joilla niilläkään sarvet eivät ole erityisen isot. Metsäpeuralla ja muilla peuran alalajeilla myös naarailla on sarvet.
Kirvansukuiset
Kirvansukuiset eroavat toisistaan huomattavasti ulkomuodoltaan, mutta yhteistä niillä kaikille on passiivisuus. Kirvoilla ja kempeillä on pitkät tuntosarvet, ja ne muistuttavat ulkonäöltään melko paljon samaan lahkoon kuuluvia luteita ja kaskaita. Jauhiaisista puolestaan tulee ehkä ensimmäisenä mieleen pikkuriikkinen perhonen. Kilpikirvat puolestaan ovat erittäin lyhytikäisiä koiraita lukuun ottamatta jalattomia ja siivettömiä. Kun kilpikirvanaaras löytää ravintokasvin varrelta sopivan paikan, se kiinnittyy kasvin varteen, muodostaa itselleen kuperan suojakuoren eikä enää ikinä liiku. Kirvansukuisten elinkiertoon liittyy usein monimutkaisia vaiheita, joissa yksilöt esiintyvät siivellisinä tai siivettöminä, vaihtavat ravintokasvia tai lisääntyvät neitseellisesti.