Kivilaji
Sedimentti- eli "kerrostuneet kivilajit" ovat syntyneet, kun kerrostumalla muodostuneet maalajit ovat iskostuneet tai kun vesiliuoksista on saostunut aineksia kiinteäksi kiveksi. Ne jakautuvat kolmeen tyyppiin: "klastisia" eli "mekaanisia sedimenttikivilajeja" ovat muun muassa sorasta iskostunut konglomeraatti, hiekasta iskostunut hiekkakivi ja savesta kovettunut savikivi. "Kemiallisia sedimenttikivilajeja" ovat vesiliuoksista saostumalla syntyneet suola- ja kalkkikivet, joista mainittakoon sintteri ja merkelikivi. "Organogeeniset sedimenttikivilajit" ovat syntyneet eloperäisen toiminnan seurauksena: kivihiilikauden kasvijäänteistä syntyi kivihiili, ja liitukauden aikana eläneiden eliöiden kalkkikuorista syntyi eloperäinen kalkkikivi, kuten liitu merten planktoneliöiden kuorista.
Silttikivi
Silttikivi on sedimentti- eli kerroskivilaji, joka muodostuu kivirakeista ja sidosaineesta. Raekoko on pienempi kuin hiekkakivessä, mutta suurempi kuin savikivessä, eli 0,0039-0,063 mm. Sitä syntyy paikoissa, joissa vesi, tuuli tai jää kasaa silttiä, joka sitten tiivistyy kiveksi. Silttiä kasaantuu sedimenttialueilla kaikkialla maailmassa, paikkoihin joissa virtaus, aallot tai tuulienergia ovat hiekkaa ja savea kasaavien voimien väliltä. Siltti on paljon harvinaisempaa kuin hiekkakivi tai savikivi.