Karsinooma
Karsinooma on syövän muoto, joka saa alkunsa pintasolukosta eli epiteelistä. Karsinooma on kaikkein yleisin syöpämuoto, ja pääosa keuhkojen, mahalaukun, suoliston, virtsarakon ja ihon syövistä on karsinoomia. Kasvain todetaan karsinoomaksi mikroskooppitutkimuksessa. Karsinooman alalajeja ovat esimerkiksi adenokarsinooma, basaalisolukarsinooma, levyepiteelikarsinooma, papillaarinen karsinooma, musinoosi karsinooma ja uroteliaalinen karsinooma.
Heterotsygotian menetys
Heterotsygotian menetys () tarkoittaa jonkin geenin kahden eri alleelin muutosta, jossa toinen alleeli katoaa kokonaan kromosomiparista. Heterotsygotian menetys voi tapahtua eri mekanismeilla. Toinen kromosomi, jossa toinen geenin alleeleista sijaitsee, voi kadota uudesta solusta mitoottisen jakautumishäiriön johdosta, jolloin toinen tytärsolu saa liikaa ja toinen liian vähän kromosomeja. Mutatoituneen alleelin omaava kromosomin osa voi siirtyä mitoosissa vastinkromosomin normaalin alleelin omaavan kromosomiosan tilalle rekombinaatiolla. Toinen alleeli voi kadota myös deleetiolla, jossa osa kromosomista häviää. Heterotsygotian menetys voi johtaa tilanteeseen, jossa mutatoitunut geeni on hemitsygootti eli geenillä on vain yksi alleeli. Heterotsygotian menetyksellä on osoitettu olevan vaikutusta muun muassa eturauhassyövän kehitykseen. Kun esimerkiksi kasvurajoitegeenin molemmat alleelit ovat inaktivoituneet hankitun ei-synnynnäisen mutaation ja heterotsygotian menetyksen johdosta, kasvurajoiteproteiini ei enää kykene hillitsemään solun kasvua ja jakaantumista, mistä seurauksena on syövän kehittyminen.