Helsingin kaupunginkirjasto
Kirjasto avasi ovensa lokakuussa 1860 Hällströmin talossa Hallituskatu 11:ssä nykyisen Porthanian paikalla. Ensimmäisenä toimintavuonna sen kokoelmiin kuului hieman yli 500 kirjaa ja se antoi noin 1 700 lainaa. Kirjojen lainaus oli ilmaista, minkä ansiosta kirjasto nautti suurista kävijämääristä mutta kärsi samalla taloudellisista ongelmista. Ainoalle kirjastonhoitajalle ei voitu aluksi maksaa lainkaan palkkaa ja toiminta pyöri vapaaehtoisvoimin. Kirjasto joutui muuttamaan vuokrahuoneistosta toiseen parin vuoden välein, ja myös kirjastonhoitajat vaihtuivat tiuhaan. Rahapulan vuoksi lainaus jouduttiin vuonna 1867 muuttamaan maksulliseksi. 1871 kirjasto alkoi saada Helsingin kaupungilta vuosittaista tukea, minkä ansiosta taloudellinen tilanne tasapainottui. Kirjastonhoitajalle ryhdyttiin maksamaan säännöllistä palkkaa ja myös muuta palkallista henkilökuntaa voitiin hankkia.
Kansallinen Georgian parlamentin kirjasto
Kansalliskirjaston toiminta sai alkunsa vuonna 1846 Tbilisiin perustetun yleinen kirjaston pohjalta. Vuonna 1851 kirjastolle rakennettiin uusi talo, kun aineiston määrä kasvoi. Vuonna 1852 kirjastolle myönnettiin oikeus kahteen vapaakappaleeseen kaikista Kaukasuksella painetuista teoksista. Vuoteen 1859 mennessä kirjaston kokoelmat olivat karttuneet 13 260 teokseen (voluumiin), ja aineistoa oli 19 kielellä. Vuonna 1868 "Tbilisin yleinen kirjasto" ja Kaukasuksen museo yhdistettiin. Vuonna 1913 kirjasto sai nimekseen "Kaukasuksen museon tieteellinen kirjasto". Uuden kirjastorakennuksen rakennustöiden johdosta kirjasto suljettiin vuonna 1914. Kirjasto nimettiin "Georgian yleiseksi valtionkirjastoksi" 1923. Se toimi vuodesta 1955 "tasavallan valtionkirjasto"na ja vuodesta 1990 nimellä "Georgian kansalliskirjasto". Joulukuun 25. päivästä 1996 otettiin käyttöön kirjaston nykynimi.
Parlamentaarinen kirjasto toimi vuoden 2018 alussa viidessä eri rakennuksessa Tbilisissä. Kansalliskirjaston georgialaista rakennustyyliä heijasteleva päärakennus on rakennettu vuosina 1913–1916 suunnittelukilpailun voittaneen arkkitehti Anatoli Kalginin ja kuvataiteilija Henry Hrinevskin suunnitelman pohjalta. Rakennuksen julkisivun georgialaista 900-1200 -lukujen luostarien tyyliä jäljitelevät koristelut ovat Vladimer ja Lavrenti Agladzesin käsialaa.