Terrorismi Suomessa
1900-luvun suomalaisten nationalistien venäläisiin kohdistamia murhia voidaan pitää terrorismina. Nationalistinen terrorismi ilmeni myös Lapuan liikkeen toiminnassa.
Eräs äärinationalisti teki Jyväskylän puukkoiskun, joka voidaan nähdä terroritekona. Monesti terrorismista puhuttaessa tarkoitetaan islamilaisten jihadistien tekemiä terroritekoja. Islamilaisen terrorismin uhka lisääntyi Suomesaakin Al Qaidan ja Isisin tyyppisten kovan linjan islamistijärjestöjen levittäessä vaikutustaan muslimien piirissä. Supo alkoi nostaa terrorismin uhka-arviota jo vuonna 2009. Niinpä turvapaikanhakijan elokuussa 2017 tekemä Turun joukkopuukotus on katsottavissa ensimmäiseksi jihadistiseksi terroriteoksi Suomessa. Asiantuntijoiden mukaan terrorismin riski Suomessa on kasvussa.
Alueellinen puolustusjärjestelmä
Strategisen iskun uhkakuva on alkujaan ruotsalainen. Se on mahdollistanut puolustusbudjetin ohjaamisen 50 %:sti hankintoihin ja samalla supistamaan jalkaväkiprikaateja Keski- ja Pohjois-Ruotsissa niitä tukevine aselajeineen, kuten kenttätykistöä. Ruotsi lopetti varusmiesten kouluttamisen vuonna 2006 tykkimiehiksi ja siirtyi asevelvollisuuteen, jossa 1/7 ikäluokasta ruotsalaismiehiä suorittaa aseellisen palveluksen. Suomessa strategisen iskun käsitteen toi voimakkaasti esille puolustusvoimien komentaja Gustav Hägglund ja sillä perusteltiin myös hanketta hankkia taisteluhelikoptereita sekä merivoimille ilmatyynyalukset. Ruotsissa ajatus on laajentunut kokonaismaanpuolustukseksi, jossa puolustusvoimien ensisijaisiin tehtäviin kuuluvat kansainväliset tehtävät. Suomessa puolestaan 95 % puolustustoimista tähtää maan alueen puolustamiseen. Suomessa hankintoihin käytetään 1/3 puolustusbudjetista.