Hurrilaiset
Hurrilaiset (joskus myös khurrilaiset, nuolenpääkirjoituksessa u-ur-ri ) olivat vähän tunnettu kansa varhaisessa Lähi-idässä. Hurrilaisia saapui pohjoiseen Mesopotamiaan noin 2500 eaa. pohjoisesta Kaukasukselta, Kurdistanista ja Luoteis-Iranista. Heidän tunnettu kantamaansa oli Khaburjoen latvoilla Subartussa. Akkadilaisajalta noin 2350–2200 eaa. tunnetaan hurrilainen keskus Urkeš. Noin 1800–1700 eaa. hurrilainen asutus levisi voimakkaasti pohjoisessa Lähi-idässä. Indoiranilainen yläluokka oli ottanut vallan hurrilaisilla alueilla ja ajoi kansaa levittäytymään. Heidän valtioitaan olivat muun muassa Mitanni noin 1550–1350 eaa. ja Urartu 850–620 eaa. Mitanni oli egyptiläisten liittolainen Amarna-kaudella, ja Urartu oli Assyrian vihollinen. Luultavasti hurrilaiset toivat hevosen Lähi-itään vuoden 2000 eaa. paikkeilla.
Ghuridit
Ghuridit olivat keskiaikainen dynastia, joka hallitsi laajoja alueita Aasian eteläosissa nykyisen Iranin, Afganistanin, Intian ja Pakistanin alueella suunnilleen vuosina 1150/1511-1215. Ghuridit olivat lähtöisin nykyisen Afganistanin Ghurin alueelta ja he olivat alun perin edeltäjiensä ghazvanidien vasalleja, kunnes he käänsivät voimasuhteet päälaelleen vuonna 1150/1151. Myöhemmin he laajensivat alueitaan huomattavasti seldžukkienvaltakunnan romahtaessa syntyneessä valtatyhjiössä. Lopulta ghuridit itse päätyivät osaksi Khorasmian šaahin valtakuntaa. Uskonnoltaan ghuridit olivat sunnimuslimeita. Heidän hovinsa kieli oli persia tai jokin muu ehkä nykyisin jo hävinnyt iranilainen kieli.