Kaliiperi
Kaliiperi (myös kaliiberi, vanh. kaliberi < 'paljonko naulasta', alun perin ilmeisesti arabiankielestä sanasta 'qalib', joka tarkoittaa 'valumuotti'; lyhenne kal.) on mittayksikkö, jolla kuvataan ampuma-aseen putken tai piipun kokoa. Kaliiperi voidaan ilmaista pituusmittayksikköinä, painoyksikköinä tai putken tai piipun reiän halkaisijana. Jos reiän halkaisija on alle 20 mm, puhutaan "piipusta"; jos se on 20 mm tai enemmän, puhutaan "putkesta". Sana "kaliiperi" tulee latinan sanoista "qua libra", jotka tarkoittavat: ”Paljonko piipuntäyteisiä kuulia saadaan naulasta [noin 454 g] lyijyä.”
Kalkoliittinen kausi
Kuparin lisäksi saatettiin tuntea muitakin metalleja, esimerkiksi lyijy. Kuparin lisäksi tunnettiin saviastiat ja maanviljely. Lähi-idässä kehitys kohti sivilisaatiota tapahtui kalkoliittisella kaudella. Kuparin tärkeimpiä kehitysalueita olivat Lähi-idässä vuoristoiset Turkki, Iran ja Turkestan. Etelä- ja Väli-Amerikan intiaanit elivät eurooppalaisten saapuessa kuparikautta. Euroopassa ei monilla alueilla varsinaista kuparikautta ollut lainkaan. Indoeurooppalaiset lienevät levittäytyneet laajalle alueelle Euroopassa jo kuparikaudella. Vasarakirveskulttuurin kirveet olivat kuparikirveiden jäljitelmiä. Muottiin kuparia alettiin valaa vasta 3200–3000 eaa., suurten sivilisaatioiden synnyn aikoihin.