Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)
Länsirintama syntyi, kun Saksan hyökkäys Ranskaan jämähti paikoilleen. Rintaman juuttuminen paikoilleen johtui siitä, että puolustusaseet olivat kehittyneet niin tehokkaiksi, että niillä pystyttiin usein estämään suuret jalkaväen ja ratsuväen hyökkäykset. Lisäksi molempien osapuolten voimasuhteet olivat suunnilleen tasan.
Balkanin kriisi
Balkanin kriisin puhkeaminen oli yhtäältä seurausta Turkin rappiosta ja nationalismin ja panslavismin kaltaisten aatteiden leviämisestä valtakunnan moninaisten kansojen keskuudessa, mutta toisaalta tiukasti sidoksissa ajan kansainväliseen politiikkaan Euroopassa. Preussin sotilaallinen menestys sodissaan Itävaltaa (1866) ja Ranskaa (1870-71) vastaan nostivat sen suurvallaksi ja johtivat Saksan yhdistymiseen keisarikunnaksi. Nämä tapahtumat hajottivat länsiblokin, joka oli taannut Ottomaanien valtakunnan yhtenäisyyden Krimin sodan päätteeksi 1856. Saksan synty muutti mantereen voimatasapainoa ratkaisevasti niin, etteivät Ranska ja Itävalta-Unkari enää voineet kamppailla keskenään vaikutusvallasta Keski-Euroopassa. Tämä käänsi suurvaltojen huomion itään. Iso-Britannia pysytteli erossa mannermaan asioista, mikä teki Saksasta maanosan johtavan valtion ja antoi Otto von Bismarckille vapaat kädet harjoittaa haluamaansa politiikkaa.