Kamppi
Ruotsin vallan aikana Helsingin kaupunki loppui lännessä Kluuvin­lahteen, joka ulottui nykyiseltä Töölönlahdelta Esplanadin puiston tienoille. Lahden länsipuolella sijainnut Kampin alue oli lähes asumatonta. Nimi "Kamppi" tulee ruotsin sanasta "Kampen", jolla on tarkoitettu alueella, nykyisen Kampin kauppakeskuksen ja Narinkkatorin paikkeilla 1600-luvulta 1900-luvun alkuun asti sijainnutta sotaväen harjoituskenttää (ruotsin sanasta "kamp" on johdettu suomen kielen "kamppailu"). Venäjän keisarillinen armeija käytti kenttää harjoituksiinsa 1820-luvun lopulta alkaen, ja sen ympärille perustettiin varuskunta. Alueen reunaan, nykyisen Lasipalatsin paikalle silloisen Läntisen Henrikinkadun varteen, rakennettiin vuonna 1833 C. L. Engelin suunnittelema Turun kasarmi, joka tuolloin oli Helsingin suurimpia rakennuksia. Myöhemmin rakennettiin joukko puisia ja tiilisiä kasarmirakennuksia myös harjoituskentän toiselle puolelle, nykyisten Tennispalatsin ja Autotalon paikkeille Fredrikinkadun molemmin puolin.
Amesbury
Runsaan kilometrin päässä länteen kaupungista on rautakauden aikainen umpeenkasvanut kumpulinnoitus. Linnoitus tunnetaan paikallisesti nimellä "Vespasian's Camp", joka juontaa nimensä roomalaisesta kenraalista ja hallitsijasta, jonka johtama sotaretki kulki alueen läpi.
1600-luvun kartoissa Amesbury tunnettiin nimellä "Ambersbury" josta on päätelty, että se on nimetty Ambrosius Aurelianuksen mukaan, joka oli roomalaisbrittiläisen vastarinnan johtaja sakseja vastaan 400-luvulla. Amesbury on myös liitetty kuningas Arthurin legendaan: nunnaluostari jonne Guinevere vetäytyi legendan mukaan sijaitsi Amesburyssa.