Espanja
Vanhimmat merkit nykyihmisestä Espanjassa ovat 35 000 vuoden takaa. Espanjan varhaisimpia nimeltä tunnettuja asukkaita olivat iberit, joiden puhuma kieli ei ollut indoeurooppalainen. Ajanlaskun alkua edeltävällä vuosituhannella foinikialaiset, kreikkalaiset ja karthagolaiset perustivat Espanjaan kauppatukikohtia. Roomalaiset valtasivat Espanjan Karthagolta toisessa puunilaissodassa 200-luvulla eaa. ja seuraavalla vuosisadalla käytiin ns. keltiberisodat keltiberiheimojen ja roomalaisten välillä. Roomalaisten käyttämästä latinasta periytyy espanjan kieli. Länsi-Rooman hajoamisvaiheessa 400-luvulta alkaen germaaniheimot kuten gootit ja vandaalit perustivat Espanjan alueelle lyhytikäisiä valtakuntia. 700-luvulla islaminuskoiset maurit valloittivat Espanjan nopeasti. Islamilaisen Espanjan pääkaupunki Córdoba oli vaurain ja sivistynein keskus sen ajan Euroopassa.
Espanjan vaakuna
Espanjan vaakuna on Espanjan kuningaskunnan virallinen symboli lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Vaakunan kilpi koostuu useasta pienemmästä vaakunasta, jotka symboloivat muinaisia kuningaskuntia, joiden yhdistyessä moderni Espanja syntyi:Vaakunan kilven keskustassa on lisäksi sydänvaakunana päällikkeenä Bourbonin hallitsijasuvun symboli, punaisella reunustetussa sinisessä kentässä kolme kultaista liljaa ("fleur-de-lis"). Vaakunan sivuilla on meren päällä seisovat Herkuleen pylväät, jolla nimellä Gibraltarinsalmi ja vastarannan Jebel Musa tunnettiin. Pylväitä kiertävällä nauhalla on Espanjan siirtomaa-aikaan viittaava latinankielinen teksti "Plus ultra", suomeksi "Vielä pidemmälle". Vasemmanpuoleisen pylvään päällä on keisarillinen, oikeanpuoleisen päällä kuninkaallinen kruunu. Pylväät vaakunaan liitti kuningas Kaarle I (paremmin tunnettu Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Kaarle V:nä), joka halusi korostaa niillä valtakuntansa laajuutta.