Supernova
Supernovan kirkkaus noudattaa tyypistä riippuen sille ominaista valokäyrää, jossa se nopeasti kirkastuen saavuttaa maksimikirkkauden muutamassa päivässä, kunnes se alkaa hiipua hiljakseen himmeämmäksi. Monet paljain silmin havaitut supernovat ovat näkyneet jopa vuosien ajan. Räjähtävistä supernovista jää jäljelle supernovajäänne, joka hehkuu pitkään monilla eri aallonpituuksilla ja on nähtävissä tuhansiakin vuosia. Supernovissa muodostuu rautaa raskaampia alkuaineita kuten uraania, tinaa ja kultaa. Supernovien jäänteistä oletetaan uusien tähtien ja aurinkokuntien synnyn, ja että muinaisten supernovien ydinjätteistä syntyy tähtiä ja planeettoja.
Jääplaneetta
Jääplaneetta on vesijäästä tai jonkin muun aineen kuten metaanin kiinteästä olomuodosta koostuva planeettatyyppi, jonka olemassaolo on ennustettu. Jääplaneetta muistuttaa komeettaa tai transneptunista kohdetta kuten 134340 Pluto tai 136199 Eris, mutta on paljon massiivisempi. Hypoteettisten kiinteiden jääplaneettojen lisäksi myös Uranus ja Neptunus ovat jäisiä planeettoja. Niitä sanotaankin jääjättiläisiksi. Punaista kääpiötä kiertävä viisi kertaa Maan massainen eksoplaneetta OGLE-2005-BLG-390Lb saattaa olla kiinteä jääplaneetta.