Tähtijoukko
Tähtijoukko on painovoiman vaikutuksesta koossa pysyvä tähtien ryhmittymä. Tähtijoukkoja on kahta tyyppiä: avoimia ja pallomaisia. Avoin joukko on suhteellisen nuori, löyhähkö tähtien yhteenliittymä. Tyypillisesti avoimessa joukossa on muutamia kymmeniä tähtiä, suurimmissa useita satoja. Toisaalta avonainen joukko voi olla vain muutamankin tähden muodostama ryhmittymä. Avoin joukko alkaa iän myötä hajota tähtienväliseen avaruuteen, mutta sen tähdet jatkavat kulkuaan hyvin pitkään lähes samaan suuntaan. Tällaisista joukoista käytetään nimitystä liikkuva ryhmä. Pallomainen joukko on yleensä satojentuhansien tähtien muodostama tiivis rypäs, ja on iältään huomattavan vanha.
Emergenssi
Ajatellaan ensin jotain mielivaltaisten aineellisten olioiden joukkoa, jolla ei ole paljonkaan kausaalista mielekkyyttä: oikean peukaloni kynsi, Kyösti Kallion patsas ja Jupiterin kuu Io. Nämä muodostavat ilmeisen mielivaltaisen, määrittelyyn perustuvan joukon "S", ja sellaisia voitaisiin luoda loputon määrä. Jos sen sijaan määrittelemme joukon, jonka jäseniä ovat esimerkiksi keltainen ja punainen lasilevy sekä valkoisen valon lähde, tämä on selvästi kiinnostavampi kokooma, ja tietyissä oloissa tämä joukko "S" saa aikaan oranssin lasialan. Tavallinen joukon määrittely esittää vain luettelona joukon alkiot "S" = {"a", "a", ..., "a"}, mutta prosessuaalisen joukon "S" määritelmä määrittää myös alkioiden keskinäiset suhteet: "S" = {"a" × "a" × ... × "a"}. Niinpä emergentit ilmiöt voidaan kuvata prosessuaalisten joukkojen avulla, ja nämä joukot ovat multiplikatiivisia, eivät additiivisia: jos yhdenkin jäsenen arvo on nolla, on kokonaisuus nolla.