Що потрібно знати про ефект Дуннінг-Крюгера
Ефект Даннінг-Крюгер - це когнітивний ухил, при якому люди з низькою здатністю, досвідом або досвідом щодо певного типу завдання або області знань, як правило, переоцінюють свої здібності або знання. Деякі дослідники також включають протилежний ефект для високопродуктивних людей: їх тенденція недооцінювати свої навички. У популярній культурі ефект Дуннінг-Крюгера часто неправильно розуміють як твердження про загальну надмірну впевненість людей з низьким інтелектом, а не специфічну надмірну впевненість людей, некваліфікованих для певного завдання.

Ефект Даннінг-Крюгера зазвичай вимірюється шляхом порівняння самооцінки з мірою об'єктивної продуктивності. Наприклад, учасникам дослідження може бути запропоновано заповнити вікторину, а потім оцінити, наскільки добре вони виконали. Ця суб'єктивна оцінка потім порівнюється з тим, наскільки добре вони насправді виконали. Це може відбуватися як у відносному, так і в абсолютному термінах, тобто в порівнянні з групою однолітків як відсоткам однолітків, які перевершили результати, або в порівнянні з об'єктивними стандартами як з кількістю правильних відповідей на запитання. Ефект Даннінг-Крюгер з'являється в обох випадках, але більш виражений у відносному терміні; нижній квартил виконавців, як правило, бачить себе як частину двох перших квартилів. Перше дослідження було опубліковано Девідом Даннінг і Джастіном Крюгером в 1999 році. Вона зосереджувалася на логічному міркування, граматиці та соціальних навичках. З тих пір різні інші дослідження були проведені в широкому діапазоні завдань, включаючи навички з таких областей, як бізнес, політика, медицина, водіння, авіація, просторова пам'ять, іспити в школі та грамотність.

Багато моделей були запропоновані, щоб пояснити основні причини ефекту Даннінг-Крюгер. Оригінальна модель Дуннінга і Крюгера стверджує, що за це відповідає відсутність метакогнітивних здібностей. Ця інтерпретація ґрунтується на думці, що погані виконавці ще не набули здатності розрізняти хороші і погані показники. Вони схильні переоцінювати себе, тому що не бачать якісної різниці між своїми досягненнями і досягненнями інших. Це також називається "подвійним рахунком", оскільки відсутність навичок супроводжується незнанням цього дефіциту. Деякі дослідники включають метакогнітивний компонент як частину визначення ефекту Даннінг-Крюгер, а не просто як пояснення, відмінне від нього. Різні дослідники критикували метакогнітивну модель і пропонували альтернативні пояснення. Згідно зі статистичною моделлю, статистичний ефект, відомий як регресія до середнього, разом з когнітивним ухилом, відомим як ефект кращого від середнього, відповідають за емпіричні висновки. Раціональна модель стверджує, що надмірно позитивні попередні переконання про свої здібності є джерелом помилкової самооцінки. Інше пояснення стверджує, що самооцінка більш складна і схильна до помилок для низьких показників, тому що багато з них мають дуже схожі рівні навичок. Інша модель бачить відсутність стимулів для надання точних самооцінок як джерело помилок.

Ефект Даннінг-Крюгер був описаний як актуальний для різних практичних питань, але існують розбіжності щодо масштабу його впливу. Неточна самооцінка може призвести до того, що люди приймають погані рішення, наприклад, вибирають кар'єру, для якої вони непридатні або займаються небезпечною поведінкою. Це також може заважати постраждалим вирішувати свої недоліки, щоб поліпшити себе. У деяких випадках пов'язана надмірна впевненість може мати позитивні побічні ефекти, такі як збільшення мотивації та енергії.
Ефект Даннінга-Крюгера відноситься до тенденції людей переоцінювати свою здатність виконувати певне завдання, особливо якщо вони низькокваліфіковані в цій задачі. Пов'язані дослідження показують, що протилежне також вірно; висококваліфіковані виконавці, як правило, недооцінюють свої здібності. Ефект був підтверджений за допомогою ряду досліджень, що охоплюють широкий спектр навичок, хоча причина ефекту все ще є предметом дебатів. Аналогічно, практичні наслідки ефекту обговорюються, оскільки надмірна впевненість, що випливає з неточної самооцінки, може мати позитивні і негативні наслідки.