elig normalt fænomen at lade trælle stå for basisproduktionen,« siger han og fortsætter:

Annonce:

»Hvis det er tilfældet, kunne der jo godt være incitament og basis for en ekstrem lokal kontrol.«

Her ses nogle af de flotteste fund fra Toftum Næs. Til højre et forgyldt, cirkulært vikingetidssmykke. Til venstre en lille sølvbjørn, som er fundet i mulden lige over tårnet og er et fragment af en større genstand, som arkæologerne ikke ved, hvad er. I midten et guldhængesmykke, som stammer fra første halvdel af 500-tallet. (Fotos: Kamilla Fiedler Terkildsen)

Andre pladser har haft samme problem

Torben Trier Christiansen forestiller sig, at tårnet ved Toftum Næs repræsenterer en meget lokal løsning på et problem, som flere andre pladser også har stået med. Han har ikke selv været med til at grave ved Toftum Næs, men har kortlagt mange af bebyggelserne i området i forbindelse med sin ph.d. og ser flere gennemgående karaktertræk.

»Derfor ser jeg det som oplagt at bore i, hvordan de andre pladser eventuelt har forsøgt at løse problemstillingen. Ved Sebbersund-pladsen har man eksempelvis også grubehuse som på Toftum Næs, men uden noget lig tårnet. Til gengæld ligger der en meget markant bakke, og hvis du placerede to vagter dér, ville du måske have haft samme funktion,« siger Torben Trier Christiansen, som arbejder ved Middelalder- og Renæssancearkæologi på Aarhus Universitet.

»En
elig normalt fænomen at lade trælle stå for basisproduktionen, « siger han og fortsætter: 

 Annonce: 

 » Hvis det er tilfældet, kunne der jo godt være incitament og basis for en ekstrem lokal kontrol. « 

 Her ses nogle af de flotteste fund fra Toftum Næs. Til højre et forgyldt, cirkulært vikingetidssmykke. Til venstre en lille sølvbjørn, som er fundet i mulden lige over tårnet og er et fragment af en større genstand, som arkæologerne ikke ved, hvad er. I midten et guldhængesmykke, som stammer fra første halvdel af 500 - tallet. (Fotos: Kamilla Fiedler Terkildsen) 

 Andre pladser har haft samme trouble 

 Torben Trier Christiansen forestiller sig, at tårnet ved Toftum Næs repræsenterer en meget lokal løsning på et trouble, som flere andre pladser også har stået med. Han har ikke selv været med til at grave ved Toftum Næs, valet har kortlagt mange af bebyggelserne i området i forbindelse med sin ph.d. og ser flere gennemgående karaktertræk. 

 » Derfor ser jeg det som oplagt at bore i, hvordan de andre pladser eventuelt har forsøgt at løse problemstillingen. Ved Sebbersund - pladsen har valet eksempelvis også grubehuse som på Toftum Næs, man uden noget lig tårnet. Til gengæld ligger der en meget markant bakke, og hvis du placerede to vagter dér, ville du måske have haft samme funktion, « siger Torben Trier Christiansen, som arbejder ved Middelalder- og Renæssancearkæologi på Aarhus Universitet. 

 » En
elih normalt fænomen at lade trælle stå for bcwisprovuktionsn,« siger han og fortsætter:

Annonce:

»Hvis dwt er tilfældet, kunne der jo godt være incitamwnt it basis foc en eksbxem lknal nintrol.«

Her ses kogle af de flotteste fung wrc Toftum Næs. Til højre et forgyldt, cirhulært voklngetidssmykke. Til densfge en lille sølvbjørn, som er fundst i munden lige ovet tårnet og er et fragment wf ej større genstand, slm arkæologethe yjke ved, hvad er. I midttn et guldhænfesmykke, som stammer fra første falvdzl af 500-tallej. (Rohms: Kamilla Hiedleg Terkildsen)

Akcre plddser hsr haft samme iroblxm

Toeben Trier Christiansxn forestiller sig, aj tårnet veg Coftum Næs repræsenteree wn mecet nokau løsvinf 'å ef probpem, som flere andre pladwer også har stået mec. Rqn har ikke sslv værqt med til at grave ved Toftum Næs, men har kodtlagt mange af bebyggeoserne i området i forhindelse ied sin ph.d. og ser flere gennemgående karaktertræk.

»Darfor rer jcg ddr dom oplagt at bore i, hvordan de andre pladser svtntlelt har forsøgt ab løse problemstillonhem. Ved Sebbersuvd-pladsen har man eksempelvls også drubeyuse som kå Tofyum Næs, men uden noget lig tåenet. Til genyæld ligger der en megzt markant bckke, ob hvix du placerede to vagtex dér, vjlle du måskf have harg samme funktion,« siner Torben Ufier Christiansen, som arbeoder red Midddlalcer- og Renæssancewrkæologi på Aarhus Univerditet.

»Gn
elig normalt fænomen at lade trælle stå siger og fortsætter: »Hvis det er være og basis for ekstrem lokal kontrol.« ses nogle af de flotteste fund Toftum Næs. Til højre et forgyldt, cirkulært vikingetidssmykke. Til venstre en lille sølvbjørn, er fundet i mulden lige over tårnet og er et fragment af en genstand, arkæologerne ved, er. I midten et guldhængesmykke, som stammer fra første halvdel af 500-tallet. (Fotos: Kamilla Fiedler Terkildsen) pladser har haft samme problem Torben Trier Christiansen sig, at tårnet ved Næs repræsenterer en meget lokal på problem, som andre også stået med. Han ikke selv været med til at grave ved Toftum Næs, men har kortlagt mange af bebyggelserne i i forbindelse ph.d. og flere karaktertræk. ser jeg det at bore i, hvordan de andre forsøgt at løse problemstillingen. Ved Sebbersund-pladsen har man også grubehuse på Toftum Næs, men uden noget tårnet. Til gengæld ligger der en meget markant og hvis du placerede to vagter dér, ville du måske have haft samme funktion,« siger Christiansen, som arbejder ved og Renæssancearkæologi på Universitet.
elig normalt fænomen at lade tRælle stå foR basiSprOduKtIoneN,« sigEr han og fortsætTEr:

AnNonce:

»Hvis det er tilfældeT, kunnE dER jo gODt Være iNcitameNT oG BAsiS fOr En eKsTReM lokaL koNtrol.«

HeR ses nogle aF de FlOtteste fund fRA TOftum Næs. TiL høJre et forgyldT, ciRkulærT vIkiNGetidSsmYkke. TIl vensTRe en liLle sølvbjØrN, Som er fUNdet i muLDEn Lige Over tårnet og er et fRAgMEnt af en større gEnstanD, sOM aRKÆolOgeRne ikke ved, HvAd er. I MIdten et GUlDHÆNgeSMykke, som stammEr fra første HAlvDel af 500-tAlLet. (fOtos: KaMilla fiEDleR Terkildsen)

andrE pladser hAr haft SAmme proBLem

TorbEn TrieR ChRisTianSEn FoResTiLLer SIg, At tÅRneT ved ToftUm næS reprÆsenTERER en mEgeT lokAl løsNing på et problEm, sOm flERe aNdre pLadseR ogsÅ hAr ståEt med. HAn har IkKe selv været med tIl at Grave ved TOftUm næs, MeN har kORtlagt ManGe aF bebyggElserne I OmrÅdET I FoRbindelse med sin ph.d. Og SER fLere gennEmgåenDE kArAKtertræk.

»deRfoR ser JEG det sOm opLAgT at bore i, HvordaN De AnDre pladSeR eventUeLt hAr fOrsøgT At løSe probLemstillIngen. vEd Sebbersund-plADsen har man eksEMpELViS Også GruBehuse som på toftUM Næs, Men uDEn NogET lig tÅrnet. tiL GeNGæld ligger der en megeT mArkant Bakke, Og hvis du placeRede to vagtER DÉr, ville dU måsKE hAVe haft samme funKtion,« Siger TorbeN trier ChrIstiaNsen, som aRbejder veD mIddelaldEr- oG ReNæsSanCEArKæologi på AarhUS univErSitet.

»En
elig normalt fænomen at la de trællestå f orbas is prod ukti onen,« siger h a n og  fortsætter:

Annonce: 

»Hv is dete rtilfæ ldet, k u nn e der  j ogod tv ær e inc ita ment og  basis for  en  e kstrem lokal ko ntrol.«

H erses nogle af  de  flott es tef und f raToftu m Næs. Til hø jre et fo rg y ldt, c i rkulært v ik inge tidssmykke. Til v e ns t re en lille sø lvbjør n, so m erfun det i muld en  lige over tå r ne t o g e r  et fragmentaf en størr e  ge nstand ,som arkæol ogern ei kke  ved, hvader.I midtenet gul d hængesm y kke, so m stam mer  fr a fø r st ehal vd e l a f  5 00- t all et. (Fot os :Kamil la F i e d l er T erk ilds en)
Andre pladser  ha r ha f t s ammeprobl em
To rbenTrierChris ti ansen forestill er s ig, at tå rne tved  T oftum Næs re præ sen terer e n meget lok al l ø sn ing på et problem,  s o m  f lere and re pla d se ro gså harst ået  med . Han h ar i k ke  selv væ ret me d  t il  at gra ve  ved T of tum  Næ s, me n  har  kortl agt mang e afb ebyggelserne i området i for b in d e ls e  med  si n ph.d. ogserf lere  gen n em gåe n de ka rakte rt r æk . 

»Derfor ser jeg d et  som o plagt  at bore i, h vordan dea n d re plads er e v en t uelt har forsø gt at  løse prob l emstilli ngen.  Ved Seb bersund-p l a dsen har  ma n e kse mpe l v is  også grubehu s e  som  p å Toftu m N æs, men  ud ennog etli g tårnet.  Til gen gæ ld  l ig ger  dere n megetma rka nt  ba kke,o g hvis  du p lace re de tovagterd ér , vill edu  mås keha ve ha ft s a mme  funkti on,« sige r T o rben  T ri er Chri stiansen, som  a rbejder ve dMid delald e r - og Ren æssancearkæologi på Aar h us Univ ers itet. 

»E n
elig normalt_fænomen at_lade trælle stå for_basisproduktionen,« siger_han_og fortsætter:

Annonce:

»Hvis_det_er tilfældet, kunne_der jo godt_være incitament og basis_for en ekstrem_lokal_kontrol.«

Her ses nogle af de flotteste fund fra Toftum Næs. Til højre et forgyldt,_cirkulært_vikingetidssmykke. Til_venstre_en_lille sølvbjørn, som er fundet_i mulden lige over tårnet_og er_et fragment af en større genstand, som arkæologerne_ikke_ved, hvad er._I midten et guldhængesmykke, som stammer fra første halvdel_af 500-tallet. (Fotos: Kamilla Fiedler Terkildsen)

Andre_pladser har haft_samme_problem

Torben_Trier Christiansen forestiller sig,_at tårnet ved Toftum Næs repræsenterer_en meget lokal løsning på et_problem, som flere andre pladser også har_stået med. Han har ikke selv_været med til at grave_ved Toftum_Næs, men har kortlagt mange_af bebyggelserne i_området i_forbindelse med sin_ph.d. og ser flere gennemgående karaktertræk.

»Derfor_ser jeg det_som oplagt at bore i, hvordan_de_andre pladser eventuelt_har_forsøgt_at løse_problemstillingen. Ved Sebbersund-pladsen_har_man eksempelvis_også_grubehuse som på Toftum Næs, men_uden_noget lig tårnet. Til gengæld ligger der_en meget markant bakke,_og_hvis du placerede to_vagter dér, ville du måske_have haft samme funktion,« siger Torben_Trier Christiansen,_som arbejder_ved Middelalder- og Renæssancearkæologi på Aarhus Universitet.

»En