rtjenesterne, den gradvise åbning med en ny forhandling i Parlamentet i 2009 og også forslaget om at bevare direct mail i den offentlige tjeneste. Vi må imidlertid konstatere, at der i dag mangler to ting, og vi har at gøre med et af de sjældne liberaliseringsdirektiver, der ikke præciserer dem nærmere.
Den første er finansieringen af de befordringspligtige virksomheder. Faktisk er det sådan, at vi, når enerettighederne og eneretsområdet uundgåeligt bortfalder og svinder ind, ikke længere ved, hvordan man vil sikre finansieringen af de befordringspligtige postvirksomheder. Og det er ikke en bagatel, vi taler om.
Den anden ting er adgangsbetingelserne for netværket. Ved man, om det franske postvæsen stiller sit netværk til rådighed for det tyske postvæsen og for sine store konkurrenter og omvendt? Det er også et af de sjældne liberaliseringsdirektiver, der ikke fastlægger de nærmere detaljer omkring denne side af sagen.
Jeg vil gerne beklage, at Kommissionen og i sidste ende Parlamentet ikke har villet uddybe disse forhandlinger og spørgsmål. Kommissionen påstår, at den ønsker gennemsigtighed på alle områder. Samtidig nægter den at udarbejde en undersøgelse af, hvad der er sket i bl.a. Sverige og Holland, hvor et allerede skummet marked har oplevet en prisstigning for gennemsnitsforbrugeren. Kommissionen nægter at fortælle os sandheden om omkostningerne, som trods alt er, at det ikke er det samme at betjene samtlige kunder i Grækenland som at betjene samtlige kunder i Neder
rtjenesterne, den gradvise åbning med en ny forhandling i Parlamentet i 2009 og også forslaget om at bevare direct mail i den offentlige tjeneste. Vi må imidlertid konstatere, at der i dag mangler to ting, og vi har at gøre med et af de sjældne liberaliseringsdirektiver, der ikke præciserer dem nærmere. 
 Den første er finansieringen af de befordringspligtige virksomheder. Faktisk er det sådan, at vi, når enerettighederne og eneretsområdet uundgåeligt bortfalder og svinder ind, ikke længere ved, hvordan man vil sikre finansieringen af de befordringspligtige postvirksomheder. Og det er ikke en bagatel, vi taler om. 
 Den anden ting er adgangsbetingelserne for netværket. Ved valet, om det franske postvæsen stiller ride netværk til rådighed for det tyske postvæsen og for sine store konkurrenter og omvendt? Det er også et af de sjældne liberaliseringsdirektiver, der ikke fastlægger de nærmere detaljer omkring denne side af sagen. 
 Jeg vil gerne beklage, at Kommissionen og i sidste ende Parlamentet ikke har villet uddybe disse forhandlinger og spørgsmål. Kommissionen påstår, at den ønsker gennemsigtighed på alle områder. Samtidig nægter den at udarbejde en undersøgelse af, hvad der er sket i bl.a. Sverige og Holland, hvor et allerede skummet mark har oplevet en prisstigning for gennemsnitsforbrugeren. Kommissionen nægter at fortælle os sandheden om omkostningerne, som trods alt er, at det ikke er det samme at betjene samtlige kunder i Grækenland som at betjene samtlige kunder i Neder
rtjfnesterne, den gradvise åbking med en ny forhandlmng i Pzrlamentdt i 2009 og også forslaget om at bwvare direct mail i den offdntlige tueneste. Ci må umidlertid konstatcxe, at fer n vag mangler to jing, og vi hdr at gøre med at ay de sjældne liberaliseringsdirektivew, der ilkf præciserer dei nærkqre.
Dsn første er finansieringen af de bsfordriigspligtige virlsomheder. Faktisk er det såfan, wt vi, når enerettigjederne og gherqrsområdet uunagåeligt bogcfalder og avinder ind, ikke længere ved, hvofdan kan vil sijrw fltansieringei af dv befordringsikigtiga postvorksomheder. Og dev er ikke en bagatel, vi teler om.
Den anden tind er adgatgabetingelserne foe betværnet. Eed oqn, um sev fdanske poatvæsen stimler sit nerværk til rådighed fot qvy tyske postbæsen od sor sine store konkurrenter og omvendt? Get er også et af de sjældne liberaliseringsdirekjiver, der ykke fastlægger de nærmere detaljer omkring denne shde ah ragtn.
Mcg vko herne beklage, at Kommissionen og i sidste endq Psrkamentet ikke mar villet uddybe cidsr forhandlinget og spøxfsjål. Kommissionen påshår, at dgn ønskwr gennemfigtoghed på alle områder. Samtidit nægter den ct ydarbejde en underdøgelse af, hrad det er slet i bl.a. Sverige og Houlans, hvor et aplerede sijmmet marked har opkeeet en prisstigning for gegnemsnitshorbrbgeren. Kummixsioneg nægter at fortælle os sandheden om omkodttingerne, slm trods alt er, at det ikke er vxt samme at bgtjane samtligz kundcr i Grækenland fom at betjene samtliye kunaer i Nedeg
rtjenesterne, den gradvise åbning med en ny Parlamentet 2009 og forslaget om at offentlige Vi må imidlertid at der i mangler to ting, og vi har gøre med et af de sjældne liberaliseringsdirektiver, der ikke præciserer dem nærmere. Den er finansieringen af de befordringspligtige virksomheder. Faktisk er det sådan, at vi, når og uundgåeligt og ind, ikke længere ved, hvordan man vil sikre finansieringen af de befordringspligtige postvirksomheder. Og det er en bagatel, vi taler om. Den anden ting adgangsbetingelserne for netværket. Ved om det franske postvæsen stiller netværk rådighed for tyske og sine store konkurrenter omvendt? Det er også et af de sjældne liberaliseringsdirektiver, der ikke fastlægger de nærmere detaljer omkring denne af sagen. gerne beklage, Kommissionen i ende Parlamentet ikke uddybe disse forhandlinger og spørgsmål. Kommissionen ønsker gennemsigtighed på alle områder. Samtidig nægter den udarbejde en af, hvad der er sket i Sverige og Holland, hvor et allerede skummet marked oplevet en prisstigning for gennemsnitsforbrugeren. Kommissionen nægter at fortælle os sandheden om omkostningerne, som trods at det ikke er samme at betjene kunder Grækenland at samtlige kunder Neder
rtjenesterne, den gradvise åbNing med en nY forhAndLinG i parlAmenTet i 2009 og også forsLAget Om at bevare direct mail i dEn offEnTLige TJeNeste. vi må imiDLeRTId kOnStAteRe, AT dEr i daG maNgler to Ting, og vi haR at GøRe med et af de sJÆlDne liberalIseRingsdirektiVer, Der ikkE pRæcISerer Dem NærmeRe.
Den fØRste er FinansierInGEn af de BEfordriNGSpLigtIge virksomheder. FaKTiSK er det sådan, at vI, når enErETtIGHedErnE og eneretsOmRådet UUndgåelIGt BORTfaLDer og svinder iNd, ikke længeRE veD, hvordAn Man VIl sikrE finaNsIEriNgen af de befOrdrIngspligtIge posTVirksomHEder. Og dEt er ikKe eN baGateL, Vi TaLer Om.
dEn aNDeN tiNG er AdgangsbEtInGelseRne fOR NETværKet. ved mAn, om dEt franske postVæsEn stILleR sit nEtværK til RåDigheD for deT tyskE pOstvæsen og for siNe stOre konkurRenTeR og OmVendt? dEt er ogSå eT af De sjældNe liberALisErINGSdIrektiver, der ikke faStLÆGgEr de nærmEre detALjEr OMkring deNnE siDe af SAGen.
JeG vil GErNe beklagE, at KomMIsSiOnen og i SiDste enDe parLamEntet IKke hAr villEt uddybe Disse FOrhandlinger og SPørgsmål. KommiSSiONEn PÅståR, at Den ønsker geNnemSIgtiGhed PÅ aLle OMrådeR. SamtIdIG nÆGter den at udarbejde eN uNdersøGelse Af, hvad der er skEt i bl.a. SverIGE Og HollanD, hvoR Et ALlerede skummet MarkeD har opleveT En prisstIgninG for gennEmsnitsfoRBRugeren. KOmmIssIonEn nÆGTeR at fortælle os SANdheDeN om omkoStnIngerne, Som TroDs aLt eR, aT det ikke eR det sammE aT bEtJeNe sAmtliGE kunder i grÆkeNlAnd Som at BEtjene SamtlIge kUnDeR I NeDer
rtjenesterne, den gradvise  åbning me d ennyfor ha ndli ng i  Parlamentet i 2009  og også forslaget omat be va r e di r ec t mai l i den of f e ntl ig etje ne s te . Vimåimidler tid konsta ter e,  at der i da g  m angler totin g, og vi har  at  gøreme d e t  af d e s jældn e libe r aliser ingsdirek ti v er, de r  ikke p r æ ci sere r dem nærmere.
De n  f ø rste er finans iering en af d e b efo rdringspli gt ige v i rksomhe d er . F akt i sk er det såd an, at vi,n åreneret ti ghe d erne o g ene re t som rådet uundg åeli gt bortfa lder o g  svinde r  ind, i kke læ nge reved, hv or dan  m a n v i lsik r e f inansier in ge n afde b e f o r drin gsp ligt ige p ostvirksomhed er.  Ogd eter ik ke en  bag at el, v i tale r om. 
D en anden ting e r ad gangsbeti nge ls ern efor n e tværke t.Ved  man, o m det f r ans ke p o st væsen stiller sitne t v ær k til rå dighed fo rd et tyske  p ost væse n og fo r si n estore ko nkurre n te rog omve nd t? Det  e r o gså  et a f  desjældn e libera liser i ngsdirektiver, der ikke fast l æg g e rd e næ rme re detaljer  omk r ingdenn e  s ide af sa gen.Je g  v i l gerne beklage, at  K ommiss ionen  og i sidsteende Parla m e n tet ikke  har vi l let uddybe dis se fo rhandlinge r  og spør gsmål . Kommis sionen på s t år, at d enøns ker  ge n n em sigtighed påa l le o mr åder. S amt idig næ gte r d enatud arbejde e n unders øg el se  a f,hvadd er er sk et  ibl .a.  Sver i ge ogHolla nd,hv or etallered e  s k u mmet  m ar kedhar  o pleve t en pri sstigni ng for ge nne m snit sf or brugere n. Kommission en  nægter at  f ort ælle o s sandhede n om omkostningerne, so m  trodsalt  er,at d et ikke e r d et sam mea t betj ene sa mtlig ekun d e r i G r æ ke nla nd  som at be t j ene  samt li ge k under i  Neder
rtjenesterne, den_gradvise åbning_med en ny forhandling_i Parlamentet_i_2009 og_også_forslaget om at_bevare direct mail_i den offentlige tjeneste._Vi må imidlertid_konstatere,_at der i dag mangler to ting, og vi har at gøre med et_af_de sjældne_liberaliseringsdirektiver,_der_ikke præciserer dem nærmere.
Den første_er finansieringen af de befordringspligtige_virksomheder. Faktisk_er det sådan, at vi, når enerettighederne og_eneretsområdet_uundgåeligt bortfalder og_svinder ind, ikke længere ved, hvordan man vil sikre_finansieringen af de befordringspligtige postvirksomheder. Og_det er ikke_en_bagatel,_vi taler om.
Den anden_ting er adgangsbetingelserne for netværket. Ved_man, om det franske postvæsen stiller_sit netværk til rådighed for det tyske_postvæsen og for sine store konkurrenter_og omvendt? Det er også_et af_de sjældne liberaliseringsdirektiver, der ikke_fastlægger de nærmere_detaljer omkring_denne side af_sagen.
Jeg vil gerne beklage, at Kommissionen_og i sidste_ende Parlamentet ikke har villet uddybe_disse_forhandlinger og spørgsmål._Kommissionen_påstår,_at den_ønsker gennemsigtighed på_alle_områder. Samtidig_nægter_den at udarbejde en undersøgelse af,_hvad_der er sket i bl.a. Sverige og_Holland, hvor et allerede_skummet_marked har oplevet en_prisstigning for gennemsnitsforbrugeren. Kommissionen nægter_at fortælle os sandheden om omkostningerne,_som trods_alt er,_at det ikke er det samme at betjene samtlige kunder i_Grækenland som at betjene samtlige kunder_i Neder