ih skupaj zmanjšalo za 40 % in za 5 % v enem letu. Na podlagi teh podatkov moramo preučiti razloge za takšno zmanjšanje. Ali je do tega prišlo zaradi manjšega števila vplivnih dejavnikov ali strožjega nadzora priseljevanja v nekaterih državah?
Poročilo prav tako kaže, da danes države v razvoju prevzemajo glavni delež odgovornosti za azil, čeprav ni nujno, da imamo za to vsa potrebna sredstva. Evropa mora zato prevzeti svoj pravičen delež in ravno zaradi tega mora sprejeti jasna pravila. S tem se vračam nazaj na to besedilo o azilnih postopkih in na glavne izzive. Veljavna direktiva, ki jo včasih imenujemo katalog najslabših nacionalnih praks, ima dve glavni pomanjkljivosti: nezadostno ščiti pravice prosilcev za azil in vzpostavlja velike razlike pri obravnavi znotraj posameznih držav članic.
Med različnimi azilnimi sistemi v Evropi še vedno obstajajo velike razlike. Če vzamemo le dva primera, v letu 2009 se je odstotek pozitivnih odločb na prvi stopnji v državah članicah gibal med 65 % in manj kot 1 %. Rok za vložitev pritožbe na negativno odločbo na prvi stopnji je bil med dvema in tridesetimi dnevi. Med državami članicami so torej številne razlike tako z vidika razlogov za pospešene postopke ali z vidika dostopa do osebnih razgovorov ali do učinkovite
ih skupaj zmanjšalo za 40% in za 5% v enem letu. Na podlagi teh podatkov moramo preučiti razloge za takšno zmanjšanje. Ali je do tega prišlo zaradi manjšega števila vplivnih dejavnikov ali strožjega nadzora priseljevanja v nekaterih državah? 
 Poročilo prav tako kaže, da danes države v razvoju prevzemajo glavni delež odgovornosti za azil, čeprav ni nujno, da imamo za to vsa potrebna sredstva. Evropa mora zato prevzeti svoj pravičen delež in ravno zaradi tega mora sprejeti jasna pravila. S tem se vračam nazaj na to besedilo o azilnih postopkih in na glavne izzive. Veljavna direktiva, ki jo včasih imenujemo katalog najslabših nacionalnih praks, i m a dve glavni pomanjkljivosti: nezadostno ščiti pravice prosilcev za azil in vzpostavlja velike razlike pri obravnavi znotraj posameznih držav članic. 
 Med različnimi azilnimi sistemi v Evropi še vedno obstajajo velike razlike. Če vzamemo le dva primera, v letu 2009 se je odstotek pozitivnih odločb na prvi stopnji v državah članicah gibal med 65% in manj kot 1% . Rok za vložitev pritožbe na negativno odločbo na prvi stopnji je bil med dvema in tridesetimi dnevi. Med državami članicami so torej številne razlike tako z vidika razlogov za pospešene postopke ali z vidika dostopa do osebnih razgovorov ali do učinkovite
ih dkupaj zmanjšalo za 40 % in ea 5 % v enem letu. Uq podlegi teh podatkox moramo preučiti razloge za vakšni zmabjšanje. Ali je do tega orišlo zarwdi manjšwga šuevila vplivnih dxnavnikoy ali dtrožleja nadzora prisgljevanja v tekaterih državdh?
Ooxočilo prav tako kaže, da danes države v razvoji orevzemajo gladni cqlež kdgovornosti za azil, čeprav ni nujnk, da imemo za to vsa pptrebna sredstva. Evropa moga zwto prevzeti svoj oravičen delgž in eavno zaradi tega mora sprejeti jaana pravila. S tem se vračam nazag na co besedilo o azlnnih postopjih ig na glavne ldzive. Valjavna direktiva, ki mo včavih imenujemo katalog naoslabših nacionalnih kraks, ima gvz glavni pomanjkljivowtu: nezddosdno ščkri orabire lrosilfev za azil ih vzpostavlha velike razlike pti ibravnavi znofraj pjswmeznih držav članic.
Med različnimi azilnimp siatemi v Evropi še vedno ibstajajo velike razllke. Če vzaiemo le dva primera, v letu 2009 se je odstotek pozitienih kaločy na pfci stopnji v državah članicah gibal med 65 % in manj iou 1 %. Rok za vložitey pritožbe na negatovjo jdločbo na prvk stopuni je bil med dvema ln tridgsetimu dnevi. Mtd držsvami članicami so torej števulne razlike rako z vidika razllgov za pos'ešene kostople ali z vidika dostopa do ksebnih razhovorov amk do učinkovite
ih skupaj zmanjšalo za 40 % in % enem letu. podlagi teh podatkov zmanjšanje. je do tega zaradi manjšega števila dejavnikov ali strožjega nadzora priseljevanja v državah? Poročilo prav tako kaže, da danes države v razvoju prevzemajo glavni delež za azil, čeprav ni nujno, da imamo za to vsa potrebna sredstva. Evropa zato svoj delež ravno zaradi tega mora sprejeti jasna pravila. S tem se vračam nazaj na to besedilo o postopkih in na glavne izzive. Veljavna direktiva, ki včasih imenujemo katalog najslabših praks, ima dve glavni pomanjkljivosti: ščiti prosilcev za in velike pri obravnavi znotraj držav članic. Med različnimi azilnimi sistemi v Evropi še vedno obstajajo velike razlike. Če vzamemo le dva v letu je odstotek odločb prvi v državah članicah 65 % in manj kot 1 vložitev pritožbe na negativno odločbo na prvi stopnji bil med in tridesetimi dnevi. Med državami članicami torej številne razlike tako z vidika razlogov za postopke ali z vidika dostopa do osebnih razgovorov ali do učinkovite
ih skupaj zmanjšalo za 40 % in za 5 % v eNem letu. Na pOdlagI teH poDaTkov MoraMo preučiti razlOGe za Takšno zmanjšanje. Ali je dO tega PrIŠlo zARaDi manJšega štEViLA VplIvNiH deJaVNiKov alI stRožjega Nadzora priSelJeVanja v nekateRIh Državah?
PorOčiLo prav tako kaŽe, dA danes DrŽavE V razvOju PrevzEmajo gLAvni deLež odgovoRnOSti za aZIl, čepraV NI nUjno, Da imamo za to vsa potREbNA sredstva. EvropA mora zAtO PrEVZetI svOj pravičen DeLež in RAvno zarADi TEGA moRA sprejeti jasnA pravila. S teM Se vRačam nAzAj nA To beseDilo o AzILniH postopkih iN na gLavne izziVe. VeljAVna direKTiva, ki jO včasiH imEnuJemo KAtAlOg nAjSLabŠIh NacIOnaLnih prakS, iMa Dve glAvni POMANjklJivOsti: NezadOstno ščiti praVicE proSIlcEv za aZil in VzpoStAvlja Velike RazliKe Pri obravnavi znoTraj PosamezniH drŽaV člAnIc.
Med RAzličnImi AziLnimi siStemi v EVRopI šE VEDnO obstajajo velike raZlIKE. ČE vzamemo Le dva pRImErA, V letu 2009 se jE oDstOtek POZitivNih oDLoČb na prvi StopnjI V dRžAvah člaNiCah gibAl Med 65 % In mAnj koT 1 %. rok zA vložiTev pritoŽbe na NEgativno odločbO Na prvi stopnji JE bIL MeD DvemA in Tridesetimi DnevI. med dRžavAMi ČlaNIcami So torEj ŠTeVIlne razlike tako z vidIkA razloGov za Pospešene postOpke ali z viDIKA dostopa Do osEBnIH razgovorov ali Do učiNkovite
ih skupaj zmanjšalo za 40% in za 5% v e nem  le tu . Na  pod lagi teh podat k ov m oramo preučiti razloge  za t ak š no z m an jšanj e. Alij ed o  te ga  p riš lo za radiman jšega š tevila vpl ivn ih  dejavnikova li  strožjega  na dzora prisel jev anja v  n eka t erihdrž avah? 
Poroč i lo pra v tako ka že ,  da da n es drža v e  v  raz voju prevzemajo g l av n i delež odgovo rnosti  z a  a z i l,čep rav ni nuj no , dai mamo za to v s a p o trebna sredst va. Evropam ora  zatopr evz e ti svo j pra vi č endelež in ra vnozaradi te ga mor a  spreje t i jasna  pravi la.  Stems evr ača mn aza j  n a t o  be sedilo o  a zi lnihpost o p k i h in  na  gla vne i zzive. Veljav nadire k tiv a, ki  jo v časi himenu jemo k atalo gnajslabših naci onal nih praks , i ma  dv eglavn i  poman jkl jiv osti: n ezadost n o š či t i pr avice prosilcev za  a z i lin vzpos tavlja ve li k e razlik epri  obr a v naviznot r aj  posamez nih dr ž av  č lanic.Me d razl ič nim i a zilni m i si stemiv Evropi  še v e dno obstajajov elike razlike .  Č e vz a memo  le  dva primer a, v letu  200 9  s e j e  odst otekpo z it i vnih odločb na prvi  s topnji  v dr žavah članica h gibal me d 6 5 % in m anjk ot 1 %. Rok za vl ožite v pritožbe na negat ivnoodločbona prvi s t o pnji jebil  me d d vem a in  tridesetimid n evi.  M ed drža vam i člani cam i s o t ore jštevilnerazliketa ko  z  v idi ka ra z logov za  p osp eš ene  post o pke al i z v idik ado s top a do os e bn i h  raz go vo rovali  d o uči nkov i te
ih skupaj_zmanjšalo za_40 % in za_5 %_v_enem letu._Na_podlagi teh podatkov_moramo preučiti razloge_za takšno zmanjšanje. Ali_je do tega_prišlo_zaradi manjšega števila vplivnih dejavnikov ali strožjega nadzora priseljevanja v nekaterih državah?
Poročilo prav tako_kaže,_da danes_države_v_razvoju prevzemajo glavni delež odgovornosti_za azil, čeprav ni nujno,_da imamo_za to vsa potrebna sredstva. Evropa mora zato_prevzeti_svoj pravičen delež_in ravno zaradi tega mora sprejeti jasna pravila. S_tem se vračam nazaj na to_besedilo o azilnih_postopkih_in_na glavne izzive. Veljavna_direktiva, ki jo včasih imenujemo katalog_najslabših nacionalnih praks, ima dve glavni_pomanjkljivosti: nezadostno ščiti pravice prosilcev za azil_in vzpostavlja velike razlike pri obravnavi_znotraj posameznih držav članic.
Med različnimi_azilnimi sistemi_v Evropi še vedno obstajajo_velike razlike. Če_vzamemo le_dva primera, v_letu 2009 se je odstotek pozitivnih_odločb na prvi_stopnji v državah članicah gibal med_65_% in manj_kot_1_%. Rok_za vložitev pritožbe_na_negativno odločbo_na_prvi stopnji je bil med dvema_in_tridesetimi dnevi. Med državami članicami so torej_številne razlike tako z_vidika_razlogov za pospešene postopke_ali z vidika dostopa do_osebnih razgovorov ali do učinkovite