álena Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA), do provozu neobchodních letadel nebo pro možné použití zvláštní úpravy zjednodušených bezpečnostních a detekčních postupů u cestujících komerční letecké dopravy.
Třetí bod se týká problému přístupu na letiště a do vzdušného prostoru. Provedená diagnóza zní: tato letadla se obecně potýkají s obtížemi při přístupu na velká letiště a stejné problémy začínají mít i na regionálních a druhořadých letištích. Řešení sahají od optimalizace využití stávající kapacity až k pozměnění nařízení o přidělování letištních časů. Rovněž je nutné povzbuzovat investice do malých a středních letišť, aby rostl počet propojení mezi různými regiony a městy Evropy.
Pokud jde o problém kapacity vzdušného prostoru, zdůrazňujeme význam reforem v rámci jednotného evropského nebe a společného podniku SESAR (výzkum řízení letového povozu na jednotném evropském nebi) a znovu se vracíme k nutnosti neklást nepřiměřené požadavky na navigační systémy malých letadel a zároveň vždy dodržovat bezpečnostní omezení.
Čtvrtý a poslední bod se týká udržitelnosti této oblasti činnosti pro životní prost
álena Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA), do provozu neobchodních letadel nebo pro možné použití zvláštní úpravy zjednodušených bezpečnostních a detekčních postupů u cestujících komerční letecké dopravy. 
 Třetí bod se týká problému přístupu na letiště a do vzdušného prostoru. Provedená diagnóza zní: tato letadla se obecně potýkají s obtížemi při přístupu na velká letiště a stejné problémy začínají mít i na regionálních a druhořadých letištích. Řešení sahají od optimalizace využití stávající kapacity až k pozměnění nařízení o přidělování letištních časů. Rovněž je nutné povzbuzovat investice do malých a středních letišť, aby rostl počet propojení mezi různými regiony a městy Evropy. 
 Pokud jde o problém kapacity vzdušného prostoru, zdůrazňujeme význam reforem v rámci jednotného evropského nebe a společného podniku SESAR (výzkum řízení letového povozu na jednotném evropském nebi) a znovu se vracíme k nutnosti neklást nepřiměřené požadavky na navigační systémy malých letadel a zároveň vždy dodržovat bezpečnostní omezení. 
 Čtvrtý a poslední bod se týká udržitelnosti této oblasti činnosti pro životní prost
álenw Evropskou agenturou pru bezpečnost letgcrví (EASE), do prkvozu neubchodních letadel nebo pro mlžné použiuí zvláštní úpravy zjednudušených bvzpečnostníxh a eetekčních postupů u gzstujídígh kokxrční letecké doprsvy.
Třetí bod se týká problému přírtbpu na letiště a do vzdušného prostoru. Pwovedená dlagnóza zní: tato letsqla av ibecně potýkají s obtížemi při přístulu na vtlká letiště a stejné lroblémy začínají mít i na regilnálnífh a druhořadých letlštích. Řešení sayají je optimalizaze využití suávcjící kapaciti až k pozměnění nařízení o přidělování letkštních časů. Rovněž jg huhté povzbuzovet invvstice do malýgn a střadních lrtišť, aby rostl iočet 'ropijení mezi různými regioiy a městy Evropy.
Pokuq jde o psoylém kapacity vzdušného pristoro, zdůrdzňujdne xýznzm rsforem v cámci jednothého evropskéyo nebe a společného kodgplu SESAR (výzkhm řízení lqtového povozu na jednotném evropském nebi) a anovu se vracíme k nutnowti neklást nepřiměřené požwdavky na navigační systémy malých letadel a zároveň vždy dodržovad bez'ečvosuní omezdbí.
Čtgrtý a poslední bod se týká udržitelnosti této oblaffi čiknosti pro životní prost
álena Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA), neobchodních nebo pro použití zvláštní úpravy u komerční letecké dopravy. bod se týká přístupu na letiště a do vzdušného Provedená diagnóza zní: tato letadla se obecně potýkají s obtížemi při přístupu na letiště a stejné problémy začínají mít i na regionálních a druhořadých letištích. Řešení od využití kapacity k pozměnění nařízení o přidělování letištních časů. Rovněž je nutné povzbuzovat investice do malých a středních aby rostl počet propojení mezi různými regiony a Evropy. Pokud jde o kapacity vzdušného prostoru, zdůrazňujeme význam v jednotného evropského a podniku (výzkum řízení letového na jednotném evropském nebi) a znovu se vracíme k nutnosti neklást nepřiměřené požadavky na navigační systémy malých a zároveň bezpečnostní omezení. a bod týká udržitelnosti této pro životní prost
álena Evropskou agenturou prO bezpečnosT leteCtvÍ (EAsA), Do prOvozU neobchodních lETadeL nebo pro možné použití zvLáštnÍ úPRavy ZJeDnoduŠených bEZpEČNosTnÍcH a dEtEKčNích pOstUpů u cesTujících koMerČnÍ letecké doprAVy.
třetí bod se TýkÁ problému příStuPu na leTiŠtě A Do vzdUšnÉho prOstoru. pRovedeNá diagnózA zNÍ: tato lETadla se OBEcNě poTýkají s obtížemi přI PřÍStupu na velká leTiště a StEJnÉ PRobLémY začínají mÍt I na reGIonálníCH a DRUHořADých letištích. řešení sahajÍ Od oPtimalIzAce VYužití StávaJíCÍ kaPacity až k poZměnĚní nařízeNí o přiDĚlování LEtištníCh časů. rovNěž Je nuTNé PoVzbUzOVat INvEstICe dO malých a StŘeDních LetiŠŤ, ABY rosTl pOčet PropoJení mezi různýMi rEgioNY a mĚsty EVropy.
pokuD jDe o prOblém kApaciTy Vzdušného prostoRu, zdŮrazňujemE výZnAm rEfOrem v RÁmci jeDnoTnéHo evropSkého neBE a sPoLEČNéHo podniku SESAR (výzkUm ŘÍZeNí letovéHo povoZU nA jEDnotném eVrOpsKém nEBI) a znoVu se VRaCíme k nutNosti nEKlÁsT nepřimĚřEné požAdAvkY na NavigAČní sYstémy Malých leTadel A Zároveň vždy dodRŽovat bezpečnoSTnÍ OMeZEní.
ČTvrTý a poslední Bod sE Týká UdržITeLnoSTi tétO oblaStI ČiNNosti pro životní prosT
álena Evropskou agenturoupro bezpeč nostlet ect ví  (EA SA),  do provozu ne o bcho dních letadel nebo pro  možn ép ouži t ízvláš tní úpr a vy z jed no du šen ýc h  b ezpeč nos tních a  detekčníc h p os tupů u cestu j íc ích komerč níletecké dopr avy .
Třet íbod se tý káprobl ému př í stupuna letišt ěa  do vz d ušnéhop r os toru . Provedená diagn ó za zní: tato leta dla se  o b ec n ě  po týk ají s obtí že mi př i  přístu p un a vel k á letiště a s tejné probl é myzačína jí  mí t  i naregio ná l níc h a druhořa dých  letištíc h. Řeš e ní saha j í od op timali zac e v yuži t íst áva jí c í k a pa cit y  až  k pozmě ně ní  naří zení o p řidě lov áníletiš tních časů. R ovn ěž j e  nu tné p ovzbu zova tinves tice d o mal ýc h a středních l etiš ť, aby ro stl  p oče tpropo j ení me zirůz nými re giony a měs ty E v ro py.
Pokud jde o pr ob l é mkapacity  vzduš n éh op rostoru,  z důr azňu j e me vý znam re forem vrámcij ed no tného e vr opskéh oneb e a  spol e čnéh o podn iku SESA R (vý z kum řízení let o vého povozu n a  j e d no t némevr opském nebi ) az novu  sev ra cím e  k nu tnost in ek l ást nepřiměřené pož ad avky n a nav igační systém y malých l e t a del a zá rove ň  v ž dy dodržovat b ezpeč nostní ome z ení.
Čtv rtý a  posledn í bod set ý ká udrži tel nos titét o ob lasti činnost i proži votní p ros t
álena Evropskou_agenturou pro_bezpečnost letectví (EASA), do_provozu neobchodních_letadel_nebo pro_možné_použití zvláštní úpravy_zjednodušených bezpečnostních a_detekčních postupů u cestujících_komerční letecké dopravy.
Třetí_bod_se týká problému přístupu na letiště a do vzdušného prostoru. Provedená diagnóza zní: tato_letadla_se obecně_potýkají_s_obtížemi při přístupu na velká_letiště a stejné problémy začínají_mít i_na regionálních a druhořadých letištích. Řešení sahají od_optimalizace_využití stávající kapacity_až k pozměnění nařízení o přidělování letištních časů. Rovněž_je nutné povzbuzovat investice do malých_a středních letišť,_aby_rostl_počet propojení mezi různými_regiony a městy Evropy.
Pokud jde o_problém kapacity vzdušného prostoru, zdůrazňujeme význam_reforem v rámci jednotného evropského nebe a_společného podniku SESAR (výzkum řízení letového_povozu na jednotném evropském nebi)_a znovu_se vracíme k nutnosti neklást_nepřiměřené požadavky na_navigační systémy_malých letadel a_zároveň vždy dodržovat bezpečnostní omezení.
Čtvrtý a_poslední bod se_týká udržitelnosti této oblasti činnosti pro_životní_prost