 että jäsenvaltiot torjuvat syrjintää samoista lähtökohdista käsin ja että komissio pystyy toteuttamaan roolinsa paitsi sopimusten turvaajana niin myös yhteiskunnallisen keskustelun edelläkävijänä. Tässä on myös yhteys kummankin välineen, direktiivin ja toimintaohjelman, välillä. Yhteiskunnallisen ohjelman tukemat yhteiskunnalliset toimet eivät muodosta pelkästään täydentävää osaa direktiivin oikeudellisiin puitteisiin, vaan niiden nojalla pitää myös saada lisää tietoa, asiantuntemusta ja kantokykyä näiden oikeudellisten puitteiden täydentämiseksi ja parantamiseksi, ja toivon voivani havainnollistaa sen tarpeellisuuden vetoomukseni jäljellä olevassa osassa.
Ne kaksi ehdotusta, joista Euroopan parlamentti neuvottelee tänään, perustuvat kumpikin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan. Tämä 13 artikla on noussut keskeiseen asemaan Euroopan unionin yhtäläistä kohtelua koskevissa puitteissa. Sikäli se kulkee samoja jälkiä kuin nykyinen 141 artikla, vanha 119 artikla, joka on ja oli eurooppalaisen sukupuolisen syrjinnän vastaisen lainsäädännön perustana. Niiden välillä on kuitenkin tärkeitä eroja. Ensinnäkin olemme tekemisissä toisen päätöksentekomenetelmän kanssa Euroopan parlamentin osalta, joka ei voi vielä toimia lainsäätäjän roolissaan 13 artiklan viimeistelyn osalta.
Toiseksi, tällä välin on luotu kokonainen säädöspaketti miest
että jäsenvaltiot torjuvat syrjintää samoista lähtökohdista käsin ja että komissio pystyy toteuttamaan roolinsa paitsi sopimusten turvaajana niin myös yhteiskunnallisen keskustelun edelläkävijänä. Tässä on myös yhteys kummankin välineen, direktiivin ja toimintaohjelman, välillä. Yhteiskunnallisen ohjelman tukemat yhteiskunnalliset toimet eivät muodosta pelkästään täydentävää osaa direktiivin oikeudellisiin puitteisiin, vaan niiden nojalla pitää myös saada lisää tietoa, asiantuntemusta ja kantokykyä näiden oikeudellisten puitteiden täydentämiseksi ja parantamiseksi, ja toivon voivani havainnollistaa sen tarpeellisuuden vetoomukseni jäljellä olevassa osassa. 
 Ne kaksi ehdotusta, joista Euroopan parlamentti neuvottelee tänään, perustuvat kumpikin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan. Tämä 13 artikla on noussut keskeiseen asemaan Euroopan unionin yhtäläistä kohtelua koskevissa puitteissa. Sikäli se kulkee samoja jälkiä kuin nykyinen 141 artikla, vanha 119 artikla, joka on ja oli eurooppalaisen sukupuolisen syrjinnän vastaisen lainsäädännön perustana. Niiden välillä on kuitenkin tärkeitä eroja. Ensinnäkin olemme tekemisissä toisen päätöksentekomenetelmän kanssa Euroopan parlamentin osalta, joka ei voi vielä toimia lainsäätäjän roolissaan 13 artiklan viimeistelyn osalta. 
 Toiseksi, tällä välin on luotu kokonainen säädöspaketti miest
 ethä jäsenvaltiot torjuvat snrjintää samoista lähtökohdmsta käsjn ja etgä komissio pystyy toteuttamaen riolinwa paitsi sopimusten tjrvaajana niin myöw yhueiskunnallisen kxakustelmu edempäkävilänä. Tässä on myös yhjeys kummankhn välineen, dirakginvin ja toimintaohjelman, välillä. Yhteifkunnalkiden ohjelman tokemau yrteiakunnalliset toimet eivät muodosta lelkästään täydentävää osaa direktiivin oikeudellisiij pultteisiin, vaan niifen nojalla pitää nyös saada lirää tietoa, asiantuntemusja ja kantokykyä näiden oikeudellirten 'uitteiden jäveenhäkiseksi ja 'arantwmiseksi, ja bpivon eoivani havainnollistsa ven tarpeellisuuden vetommukseni jäljellä olgvassa osavsc.
Ne kaksi ehdotusta, jiiwta Eoroopdn pxelaoenuti nsuvottflex tänään, perusfuvat kumpijin Euroopan yhteisöm [vtustamissopijuksen 13 wrtiklaan. Tämä 13 artikla on noussut keskeiveeh asemaan Euroopan uniobin yhtäläistä kohtelua noskevissw puitteissa. Sikäli se kulkee samoja jälkiä kuin nykfinen 141 aruijla, vxbhw 119 artikla, joka on ja oli eurooppalaisen suku[hokixen syrjinnän vcstaisen lainsäädänmön prtustana. Niiden välillä on kuitenkin tärkeitä froja. Egsinnäjin olemmt tekrmisissä toisen päätöksentekomebetelmän kansfq Euroopan parlameutin osalta, loka eo voi vielä toimia lainsäätäjän ruoliasaan 13 artinlan viimskstelyn osalta.
Tokselsh, tällä välin on luotu kokonaynen säädöspekettn miest
että jäsenvaltiot torjuvat syrjintää samoista lähtökohdista käsin komissio toteuttamaan roolinsa sopimusten turvaajana niin on yhteys kummankin välineen, ja toimintaohjelman, välillä. ohjelman tukemat yhteiskunnalliset toimet eivät muodosta täydentävää osaa direktiivin oikeudellisiin puitteisiin, vaan niiden nojalla pitää myös saada lisää tietoa, ja kantokykyä näiden oikeudellisten puitteiden täydentämiseksi ja parantamiseksi, ja toivon voivani havainnollistaa sen vetoomukseni olevassa Ne ehdotusta, joista Euroopan parlamentti neuvottelee tänään, perustuvat kumpikin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan. Tämä 13 artikla noussut keskeiseen asemaan Euroopan unionin yhtäläistä kohtelua koskevissa Sikäli se kulkee samoja kuin nykyinen 141 artikla, vanha artikla, on ja eurooppalaisen syrjinnän lainsäädännön perustana. Niiden on kuitenkin tärkeitä eroja. Ensinnäkin olemme tekemisissä toisen päätöksentekomenetelmän kanssa Euroopan parlamentin osalta, joka ei voi vielä lainsäätäjän roolissaan viimeistelyn osalta. tällä on kokonainen säädöspaketti miest
 että jäsenvaltiot torjuvat sYrjintää saMoistA läHtöKoHdisTa käSin ja että komisSIo pyStyy toteuttamaan roolinSa paiTsI SopiMUsTen tuRvaajanA NiIN MyöS yHtEisKuNNaLliseN keSkustelUn edelläkäVijÄnÄ. Tässä on myös YHtEys kummankIn vÄlineen, direkTiiVin ja tOiMinTAohjeLmaN, väliLlä. YhtEIskunnAllisen ohJeLMan tukEMat yhteISKuNnalLiset toimet eivät mUOdOSta pelkästään tÄydentÄvÄÄ oSAA diRekTiivin oikeUdEllisIIn puittEIsIIN, VaaN Niiden nojalla Pitää myös saADa lIsää tiEtOa, aSIantunTemusTa JA kaNtokykyä näiDen oIkeudelliSten puITteiden TÄydentäMiseksI ja ParAntaMIsEkSi, jA tOIvoN VoIvaNI haVainnollIsTaA sen tArpeELLISuudEn vEtooMukseNi jäljellä oleVasSa osASsa.
ne kakSi ehdOtusTa, JoistA EurooPan paRlAmentti neuvotteLee tÄnään, peruStuVaT kuMpIkin EURoopan YhtEisÖn perusTamissoPImuKsEN 13 ARtIklaan. Tämä 13 artikla oN nOUSsUt keskeiSeen asEMaAn eUroopan uNiOniN yhtÄLÄistä KohtELuA koskeviSsa puiTTeIsSa. SikälI sE kulkeE sAmoJa jÄlkiä KUin nYkyineN 141 artikla, Vanha 119 ARtikla, joka on ja OLi eurooppalaiSEn SUKuPUoliSen Syrjinnän vaStaiSEn laInsäÄDäNnöN PerusTana. NIiDEn VÄlillä on kuitenkin täRkEitä erOja. EnSinnäkin olemmE tekemisisSÄ TOisen pääTöksENtEKomenetelmän kaNssa EUroopan parLAmentin oSalta, Joka ei voI vielä toiMIA lainsääTäjÄn rOolIssAAN 13 aRtiklan viimeiSTElyn OsAlta.
ToiSekSi, tällä VälIn oN luOtu KoKonainen sÄädöspakEtTi MiEsT
 että jäsenvaltiot torjuva t syrjintä ä sam ois talä htök ohdi sta käsin ja e t tä k omissio pystyy toteutt amaan  r o olin s apaits i sopim u st e n  tu rv aa jan an ii n myö s y hteisku nnallisenkes ku stelun edell ä kä vijänä. Tä ssä  on myös yht eys  kumma nk inv äline en,  dire ktiivi n  ja to imintaohj el m an, vä l illä. Y h t ei skun nallisen ohjelman tu k emat yhteiskun nallis et to i m eteiv ät muodost apelkä s tään tä y de n t ä vää osaa direktii vin oikeude l lis iin pu it tei s iin, v aan n ii d ennojalla pit ää m yös saada  lisää tietoa, asiantu ntemus tajakant o ky ky ä n äi d eno ik eud e lli sten pui tt ei den t äyde n t ä m isek sija p arant amiseksi, jatoi vonv oiv ani h avain noll is taa s en tar peell is uuden vetoomuks enijäljelläole va ssa  o sassa . 
Ne ka ksi  eh dotusta , joist a  Eu ro o p a nparlamentti neuvot te l e etänään,perust u va tk umpikinEu roo pany h teisö n pe r us tamissop imukse n  1 3artikla an . Tämä  1 3 a rti kla o n  nou ssut k eskeisee n ase m aan Euroopan u n ionin yhtäläi s tä k oh t elua  ko skevissa pu itte i ssa.  Sik ä li  se kulke e sam oj a  j ä lkiä kuin nykyinen14 1 arti kla,vanha 119 art ikla, joka o n  ja olieuro o pp a laisen sukupuo lisen  syrjinnän vastaise n lai nsäädänn ön perust a n a. Niide n v äli llä  on k ui tenkin tärkei t ä  ero ja . Ensin näk in olem metek emi sis sä  toisen p äätöksen te ko me ne tel män k a nssa Eur oo pan  p arl ament i n osal ta, j okaei  v o i v ielä to i mi a lain sä ät äjän  ro ol issaa n 13 art iklan v iimeistel yno salt a. 
T oiseksi , tällä välin  o n luotu ko ko nai nen sä ä d öspakett i miest
 että_jäsenvaltiot torjuvat_syrjintää samoista lähtökohdista käsin_ja että_komissio_pystyy toteuttamaan_roolinsa_paitsi sopimusten turvaajana_niin myös yhteiskunnallisen_keskustelun edelläkävijänä. Tässä on_myös yhteys kummankin_välineen,_direktiivin ja toimintaohjelman, välillä. Yhteiskunnallisen ohjelman tukemat yhteiskunnalliset toimet eivät muodosta pelkästään täydentävää osaa_direktiivin_oikeudellisiin puitteisiin,_vaan_niiden_nojalla pitää myös saada lisää_tietoa, asiantuntemusta ja kantokykyä näiden_oikeudellisten puitteiden_täydentämiseksi ja parantamiseksi, ja toivon voivani havainnollistaa sen_tarpeellisuuden_vetoomukseni jäljellä olevassa_osassa.
Ne kaksi ehdotusta, joista Euroopan parlamentti neuvottelee tänään, perustuvat_kumpikin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan._Tämä 13 artikla_on_noussut_keskeiseen asemaan Euroopan unionin_yhtäläistä kohtelua koskevissa puitteissa. Sikäli se_kulkee samoja jälkiä kuin nykyinen 141_artikla, vanha 119 artikla, joka on ja_oli eurooppalaisen sukupuolisen syrjinnän vastaisen lainsäädännön_perustana. Niiden välillä on kuitenkin_tärkeitä eroja._Ensinnäkin olemme tekemisissä toisen päätöksentekomenetelmän_kanssa Euroopan parlamentin_osalta, joka_ei voi vielä_toimia lainsäätäjän roolissaan 13 artiklan viimeistelyn_osalta.
Toiseksi, tällä välin_on luotu kokonainen säädöspaketti miest