ittää vanhat maantieteelliset ja ideologiset rajat ja jonka ohjenuorana ovat yhteiset arvot ja säännöt.
Jotta Euroopasta ei tule kuitenkaan pelkkää vapaakauppa-aluetta, Euroopan unionin velvollisuutena on etsiä selkeä ratkaisu moniin laajentumisen myötä esiin nouseviin institutionaalisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin ongelmiin.
Meidän on tästä lähtien tarkasteltava pragmaattisesti niitä vaikutuksia, jotka johtuvat siitä, että Euroopan unionissa on 15 jäsenvaltion sijasta 25 tai 30 jäsenvaltiota. Meidän on vastattava asianmukaisesti laajentumiseen, jonka myötä heikommassa asemassa olevien alueiden määrä lisääntyy, ja pohdittava yhdessä epätasapainon mahdollista jyrkentymistä Euroopan alueella välttääksemme sen, että Euroopasta tulee vain valtava epäyhtenäinen kokonaisuus.
Tästä syystä meidän on käytettävä luovuuttamme rakennetukien myöntämisperusteiden uudistamiseksi siten, että ehdokasvaltioiden lisäksi myös nykyisten jäsenvaltioiden köyhimmille alueille taataan riittävä tuki. Toivon näin ollen, että syrjäisimmille alueille, joista kuusi seitsemästä on edelleen EU:n kymmenen köyhimmän alueen joukossa, myönnetään rakennerahastojen määrärahoja, mutta ei enää vain BKT:n perusteella vaan myös maantieteellisten, väestöllisten ja ennen kaikkea sosiaalisten tekijöiden perusteella. Laajentumista ei saa rahoittaa köy
ittää vanhat maantieteelliset ja ideologiset rajat ja jonka ohjenuorana ovat yhteiset arvot ja säännöt. 
 Jotta Euroopasta ei tule kuitenkaan pelkkää vapaakauppa - aluetta, Euroopan unionin velvollisuutena on etsiä selkeä ratkaisu moniin laajentumisen myötä esiin nouseviin institutionaalisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin ongelmiin. 
 Meidän on tästä lähtien tarkasteltava pragmaattisesti niitä vaikutuksia, jotka johtuvat siitä, että Euroopan unionissa on 15 jäsenvaltion sijasta 25 tai 30 jäsenvaltiota. Meidän on vastattava asianmukaisesti laajentumiseen, jonka myötä heikommassa asemassa olevien alueiden määrä lisääntyy, ja pohdittava yhdessä epätasapainon mahdollista jyrkentymistä Euroopan alueella välttääksemme sen, että Euroopasta tulee vain valtava epäyhtenäinen kokonaisuus. 
 Tästä syystä meidän on käytettävä luovuuttamme rakennetukien myöntämisperusteiden uudistamiseksi siten, että ehdokasvaltioiden lisäksi myös nykyisten jäsenvaltioiden köyhimmille alueille taataan riittävä tuki. Toivon näin ollen, että syrjäisimmille alueille, joista kuusi seitsemästä on edelleen EU: n kymmenen köyhimmän alueen joukossa, myönnetään rakennerahastojen määrärahoja, mutta ei enää vain BKT: n perusteella vaan myös maantieteellisten, väestöllisten ja ennen kaikkea sosiaalisten tekijöiden perusteella. Laajentumista ei saa rahoittaa köy
ittää vanhat maantieteelliset ja ideologiset rajat oa jonkz ohjenuurana ovat yhteiset arvot ja sääbnöt.
Jouna Euroopasta ei tule kuitenkawn pelkkää vapeakauppa-aluetta, Xhroopan unionjk velroolisuutena on gtsiä selkeä rdtkaisu moniin lxalentumisen myötä esiin nouseviin instieutionasllsiin, sosiaalifiin ta tzloudellisiin ongelmiin.
Meidän on täsfä lähtiei tarkasteltava pragmaattisesti niitä vaikktukdia, jotka johtuvat siitä, että Eodoo[qn unionissa on 15 jäsenvaltion sijasja 25 tai 30 jäsenvaltiota. Meidän on vxstatcava asianmokzidgsti laajentnmiseeg, jonka myötä mvikommavsa asekassa olevien sluxideb määrä lisääntyy, ja pohdivtava yhdessä epätasapwinon mahgomlista jyrkentymiwtä Eurompan aludwllx vämtvääkssmme sfn, xttä Euroopaata tulee vqin valtava epäyhtenäonqb kokonaisuus.
Fästä syrseä meidän on käytettävä luovuuttamme rakenneuukieh myöntämisperusteiden uueistamiseksi siten, etjä ehdokasvwltioiden lisäksi myös nykyisten jäsenvaltioiden köyhhmmilmd aoucilld twataan riittävä tuki. Toivon näin ollen, että syrjäifjmkikle alueille, jjista kuusi sfiyfemästä on edelueen EB:h iymmenen köyhimmän apueen jjukoswa, myönnetääg ralennerahastojen määrärahoja, murta ei enää vapn BJT:n perusteella vacn myös maantneteelkistem, väestöllisten ja ennen yaikiea sosiaallsten tekjgöiden perusteellx. Lsabentumisux ei saa rahoittaw köy
ittää vanhat maantieteelliset ja ideologiset rajat ja ovat arvot ja Jotta Euroopasta ei unionin on etsiä selkeä moniin laajentumisen myötä nouseviin institutionaalisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin ongelmiin. on tästä lähtien tarkasteltava pragmaattisesti niitä vaikutuksia, jotka johtuvat siitä, että Euroopan unionissa 15 jäsenvaltion sijasta 25 tai 30 jäsenvaltiota. Meidän on vastattava asianmukaisesti laajentumiseen, jonka heikommassa olevien määrä ja pohdittava yhdessä epätasapainon mahdollista jyrkentymistä Euroopan alueella välttääksemme sen, että Euroopasta tulee vain valtava epäyhtenäinen Tästä syystä meidän on käytettävä luovuuttamme rakennetukien myöntämisperusteiden siten, että ehdokasvaltioiden lisäksi nykyisten jäsenvaltioiden köyhimmille alueille taataan tuki. näin ollen, syrjäisimmille joista seitsemästä on edelleen kymmenen köyhimmän alueen joukossa, myönnetään rakennerahastojen määrärahoja, mutta ei enää vain BKT:n perusteella vaan myös maantieteellisten, väestöllisten ennen kaikkea perusteella. Laajentumista saa köy
ittää vanhat maantieteellisEt ja ideoloGiset RajAt jA jOnka OhjeNuorana ovat yhtEIset Arvot ja säännöt.
Jotta EurOopasTa EI tulE KuItenkAan pelkKÄä VAPaaKaUpPa-aLuETtA, EuroOpaN unioniN velvollisUutEnA on etsiä selkEÄ rAtkaisu monIin LaajentumiseN myÖtä esiIn NouSEviin InsTitutIonaalISiin, soSiaalisiiN jA TaloudELlisiin ONGeLmiiN.
Meidän on tästä lähTIeN Tarkasteltava pRagmaaTtISeSTI niItä VaikutuksiA, jOtka jOHtuvat sIItÄ, ETTä EURoopan unionisSa on 15 jäsenvaLTioN sijasTa 25 Tai 30 JÄsenvaLtiotA. MEIdäN on vastattaVa asIanmukaisEsti laAJentumiSEen, jonkA myötä HeiKomMassA AsEmAssA oLEviEN aLueIDen Määrä lisÄäNtYy, ja pOhdiTTAVA yhdEssÄ epäTasapAinon mahdolliSta JyrkENtyMistä eurooPan aLuEella VälttäÄksemMe Sen, että EuroopasTa tuLee vain vaLtaVa EpäYhTenäiNEn kokoNaiSuuS.
Tästä sYystä meIDän On KÄYTeTtävä luovuuttamme rAkENNeTukien myÖntämiSPeRuSTeiden uuDiStaMiseKSI siteN, ettÄ EhDokasvalTioideN LiSäKsi myös NyKyisteN jÄseNvaLtioiDEn köYhimmiLle alueiLle taATaan riittävä tuKI. Toivon näin olLEn, ETTä SYrjäIsiMmille alueiLle, jOIsta KuusI SeItsEMästä On edeLlEEn eu:n kymmenen köyhimmän AlUeen joUkossA, myönnetään raKennerahasTOJEn määrärAhojA, MuTTa ei enää vain BKt:n perUsteella vaAN myös maaNtietEellisteN, väestöllISTen ja ennEn kAikKea SosIAAlIsten tekijöidEN PeruStEella. LaAjeNtumistA ei Saa RahOitTaA köy
ittää vanhat maantieteelli set ja ide ologi set  ra ja t ja  jon ka ohjenuorana ovat  yhteiset arvot ja sää nnöt. 
J o ttaE ur oopas ta ei t u le k uit en ka anpe l kk ää va paa kauppa- aluetta, E uro op an unionin v e lv ollisuuten a o n etsiä selk eäratkai su  mo n iin l aaj entum isen m y ötä es iin nouse vi i n inst i tutiona a l is iin,  sosiaalisiin jat al o udellisiin ong elmiin .M ei d ä n o n t ästä lähti en  tark a steltav a  p r a g maa t tisesti niitä  vaikutuksi a , j otka j oh tuv a t siit ä, et tä Eur oopan union issa  on 15 jä senval t ion sij a sta 25tai 30  jä sen valt i ot a.  Me id ä n o n  v ast a tta va asian mu ka isest i la a j e n tumi see n, j onkamyötä heikomm ass a as e mas sa ol evien  alu ei den m äärä l isään ty y, ja pohdittav a yh dessä epä tas ap ain on  mahd o llista  jy rke ntymist ä Euroo p anal u e e ll a välttääksemme se n, e tt ä Euroop asta t u le ev ain valt av a e päyh t e näine n ko k on aisuus.Tästäs yy st ä meidä non käy te ttä väluovu u ttam me rak ennetuki en my ö ntämisperustei d en uudistamis e ks i si t en,ett ä ehdokasva ltio i denlisä k si  my ö s nyk yiste nj äs e nvaltioiden köyhimm il le alu eille  taataan riit tävä tuki. T o ivon näi n ol l en ,  että syrjäisi mmill e alueille ,  joistakuusi  seitsem ästä on e d e lleen EU :nkym men enk ö yh immän alueenj o ukos sa , myönn etä än rake nne rah ast oje nmääräraho ja, mutt aei  e nä ä v ain B K T:n peru st eel la  va an my ö s maan tiete elli st en ,  vä estölli s te n ja e nn en  kai kke asosia alis t entekijöi den perus tee l la.La aj entumis ta ei saa rah oi ttaa köy
ittää vanhat_maantieteelliset ja_ideologiset rajat ja jonka_ohjenuorana ovat_yhteiset_arvot ja_säännöt.
Jotta_Euroopasta ei tule_kuitenkaan pelkkää vapaakauppa-aluetta,_Euroopan unionin velvollisuutena on_etsiä selkeä ratkaisu_moniin_laajentumisen myötä esiin nouseviin institutionaalisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin ongelmiin.
Meidän on tästä lähtien tarkasteltava pragmaattisesti_niitä_vaikutuksia, jotka_johtuvat_siitä,_että Euroopan unionissa on 15_jäsenvaltion sijasta 25 tai 30_jäsenvaltiota. Meidän_on vastattava asianmukaisesti laajentumiseen, jonka myötä heikommassa asemassa_olevien_alueiden määrä lisääntyy,_ja pohdittava yhdessä epätasapainon mahdollista jyrkentymistä Euroopan alueella välttääksemme_sen, että Euroopasta tulee vain valtava_epäyhtenäinen kokonaisuus.
Tästä syystä_meidän_on_käytettävä luovuuttamme rakennetukien myöntämisperusteiden_uudistamiseksi siten, että ehdokasvaltioiden lisäksi myös_nykyisten jäsenvaltioiden köyhimmille alueille taataan riittävä_tuki. Toivon näin ollen, että syrjäisimmille alueille,_joista kuusi seitsemästä on edelleen EU:n_kymmenen köyhimmän alueen joukossa, myönnetään_rakennerahastojen määrärahoja,_mutta ei enää vain BKT:n_perusteella vaan myös_maantieteellisten, väestöllisten_ja ennen kaikkea_sosiaalisten tekijöiden perusteella. Laajentumista ei saa_rahoittaa köy