 former og ved dens styrende kræfter. Jeg mener imidlertid ikke, man kan sige, at det først og fremmest drejer sig om en antiglobaliseringsbevægelse. Det er tværtimod en bevægelse, der higer efter en anden form for globalisering, en bevægelse, som begynder at organisere en globalisering af solidariteten, og som kræver en globalisering af rettighederne.
Endvidere er denne bevægelse mangeartet, og som det er blevet nævnt, kan man ironisere over dens heterogenitet. Det har man gjort over andre sociale bevægelser. Men i sidste ende er den dog mangeartet, fordi samfundet på verdensplan er mangeartet, og det er måske netop det, der gør den interessant i forhold til Davos, hvor man har indtryk af, at tilgangsvinklerne var mere eller mindre ensidige. Den er mangeartet, men den giver mere og mere udtryk for en konvergens, der giver sig til kende i en række fælles ønsker, som f.eks. for miljøet og imod risikoen for blind ødelæggelse af naturens ressourcer, biosfæren og den biologiske mangfoldighed, et ønske om nord-syd-solidaritet og imod det udbredte misforhold i udviklingen, et socialt ønske over for den kendsgerning, at alt økonomisk og socialt liv er underlagt børs- og finansverdenens eneste logik, og et ønske om demokrati og gennemsigtighed i de internationale institutioner, der spiller en mere og mere betydningsfuld rolle i den internationale samfundsorden. Europa skal tage afsæt i dette spirende civilsamfund og i denne bevægelse for at understrege sine opfattelser.
Efter den 11. september fik vi at vide, at int
former og ved dens styrende kræfter. Jeg mener imidlertid ikke, man kan sige, at det først og fremmest drejer sig om en antiglobaliseringsbevægelse. Det er tværtimod en bevægelse, der higer efter en anden form for globalisering, en bevægelse, som begynder at organisere en globalisering af solidariteten, og som kræver en globalisering af rettighederne. 
 Endvidere er denne bevægelse mangeartet, og som det er blevet nævnt, kan valet ironisere all over dens heterogenitet. Det har man gjort over andre sociale bevægelser. Men i sidste ende er den frank mangeartet, fordi samfundet på verdensplan er mangeartet, og det er måske netop det, der gør den interessant i forhold til Davos, hvor homo har indtryk af, at tilgangsvinklerne var mere eller mindre ensidige. Den er mangeartet, men den donor mere og mere udtryk for en konvergens, der giver sig til kende i en række fælles ønsker, som f.eks. for miljøet og imod risikoen for blind ødelæggelse af naturens ressourcer, biosfæren og den biologiske mangfoldighed, et ønske om nord - syd - solidaritet og imod det udbredte misforhold i udviklingen, et socialt ønske over for den kendsgerning, at alt økonomisk og socialt liv er underlagt børs- og finansverdenens eneste logik, og et ønske om demokrati og gennemsigtighed i de internationale institutioner, der shedder en mere og mere betydningsfuld rolle i den internationale samfundsorden. Europa skal tage afsæt i dette spirende civilsamfund og i denne bevægelse for at understrege sine opfattelser. 
 Efter hideout 11. september fik vi at vide, at int
 fogmer og ved dens styrendt kræfter. Jeg menet umidlectid ikie, man kxn sige, at det først og fremmxst erejee sig om en antiglobalkseringsbvvægelse. Dwt ec tværtimod en betæfelse, dcx higsv eftzr en anden form for globanisering, en beeægdlde, som begynder at organisere en gljbalisetijg af solidarijeten, jg skm kræver en globalisering af rettifhedernt.
Endvidere er dennr bevægelse mangeartet, og slm dft er blevet nævnt, nan man irobiseww over dens feterogeniuec. Det har mzn gjort over andre sociale bevæeelsex. Men i sidwtw ejge er den dig maggeartet, fordi samfutdet på ferdensplan er maigeaetet, og det er måske nxtop det, der gør den ynteressatt i forhold til Dacow, hvot man har undgryi ef, zt tilhanjsvinklerne var mere eoler mindre ensidigt. Dqb er mangeartst, men dqn giver mere og mere udtryk for en konnergsns, der giver sig til kwnde i en række fælles øjsker, som f.eks. for miljøet og imod risikoen for blind ødelæggalse ef nauuvcns fwsdourcer, biosfæren og den biologiske mangfoldigrsd, en ønske om nord-syd-folidaritet oh oiod det udbreate misfodhold i udviklingej, et sosialt ønske ovew fot den kendsgerning, at alt økinomisk og sjxialt liv er underpagt børs- og finsnsvetdenens eneste logik, og et øhske om demlkrati og eennemsigtighed k dv indernationale institutioner, der spiloer zn mere ug mgre betrdningsfulf rolle i den internatiojale dakfundsordej. Europa skal tage afsæt i dette spirende civiksdmflnd og i benne nevægelse for at understrege snne opfactelsef.
Efter den 11. septekber fik vi at vide, at itj
former og ved dens styrende kræfter. Jeg ikke, kan sige, det først og antiglobaliseringsbevægelse. er tværtimod en der higer efter anden form for globalisering, en bevægelse, begynder at organisere en globalisering af solidariteten, og som kræver en globalisering af Endvidere er denne bevægelse mangeartet, og som det er blevet nævnt, kan man over heterogenitet. har gjort over andre sociale bevægelser. Men i sidste ende er den dog mangeartet, fordi samfundet på er mangeartet, og det er måske netop det, gør den interessant i til Davos, hvor man har af, tilgangsvinklerne var eller ensidige. er mangeartet, men giver mere og mere udtryk for en konvergens, der giver sig til kende i en række fælles som f.eks. og imod for ødelæggelse naturens ressourcer, biosfæren biologiske mangfoldighed, et ønske om nord-syd-solidaritet udbredte misforhold i udviklingen, et socialt ønske over den kendsgerning, alt økonomisk og socialt liv er børs- og finansverdenens eneste logik, og et ønske demokrati og gennemsigtighed i de internationale institutioner, der spiller en mere og mere betydningsfuld rolle internationale samfundsorden. Europa skal afsæt i dette civilsamfund i bevægelse at understrege opfattelser. Efter den 11. september fik vi at vide, at int
 former og ved dens styrende krÆfter. Jeg meNer imIdlErtId Ikke, Man kAn sige, at det førST og fRemmest drejer sig om en anTigloBaLIserINgSbevæGelse. DeT Er TVÆrtImOd En bEvÆGeLse, deR hiGer efteR en anden foRm fOr GlobaliserinG, En Bevægelse, sOm bEgynder at orgAniSere en GlObaLIseriNg aF soliDariteTEn, og soM kræver en GlOBaliseRIng af reTTIgHedeRne.
Endvidere er denNE bEVægelse mangearTet, og sOm DEt ER BleVet Nævnt, kan maN iRonisERe over dENs HETEroGEnitet. Det har mAn gjort over ANdrE sociaLe BevÆGelser. men i sIdSTe eNde er den dog MangEartet, forDi samfUNdet på vERdensplAn er maNgeArtEt, og DEt Er MåsKe NEtoP DeT, deR Gør Den interEsSaNt i foRholD TIL davoS, hvOr maN har iNdtryk af, at tilGanGsviNKleRne vaR mere ElleR mIndre EnsidiGe. Den Er Mangeartet, men deN givEr mere og mEre UdTryK fOr en kONvergeNs, dEr gIver sig Til kendE I en RæKKE FæLles ønsker, som f.eks. fOr MILjØet og imoD risikOEn FoR Blind ødeLæGgeLse aF NAtureNs reSSoUrcer, bioSfæren OG dEn BiologiSkE mangfOlDigHed, Et ønsKE om nOrd-syd-SolidariTet og IMod det udbredte MIsforhold i udvIKlINGeN, Et soCiaLt ønske over For dEN kenDsgeRNiNg, aT Alt økOnomiSk OG sOCialt liv er underlagt BøRs- og fiNansvErdenens enestE logik, og et ØNSKe om demoKratI Og GEnnemsigtighed I de inTernationaLE instituTioneR, der spilLer en mere OG Mere betyDniNgsFulD roLLE i Den internatioNALe saMfUndsordEn. EUropa skAl tAge AfsÆt i DeTte spirenDe civilsAmFuNd Og I deNne beVÆgelse foR aT unDeRstRege sINe opfaTtelsEr.
EfTeR dEN 11. sePtember FIk VI At viDe, At Int
 former og ved dens styren de kræfter . Jeg  me ner  i midl erti d ikke, man ka n  sig e, at det først og fre mmest  d r ejer si g omen anti g lo b a lis er in gsb ev æ ge lse.Det  er tvæ rtimod enbev æg else, der hi g er  efter enand en form forglo balise ri ng, en be væg else,  som b e gynder  at organ is e re eng lobalis e r in g af  solidariteten, o g  s o m kræver en gl obalis er i ng a f r ett ighederne. 
E ndvid e re er d e nn e b evæ g else mangeart et, og somd eter ble ve t n æ vnt, k an ma ni ron isere overdens  heteroge nitet. Det har man gjo rt ove r a ndr e so c ia le  be væ g els e r.  Me n  isidste e nd eer de n do g m a ngea rte t, f ordisamfundet påver dens p lan  er m angea rtet ,og de t er m åskene top det, der gø r de n interes san ti f or holdt il Dav os,  hv or manhar ind t ryk  a f , at  tilgangsvinklerne  v a r  m ere elle r mind r een s idige. D en  er  man g e artet , me n  d en giver  mereo gme re udtr yk  for e nkon ver gens, dergiversig tilkende i en række fæl l es ønsker, so m  f . e ks .  for  mi ljøet og im od r i siko en f o rbli n d øde lægge ls e  a f  naturens ressource r,  biosf ærenog den biolog iske mangf o l d ighed, e t øn s ke om nord-syd-so lidar itet og im o d det ud bredt e misfor hold i ud v i klingen,  et  so cia ltø n sk e over for de n kend sg erning,  at  alt øk ono mis k o g s oc ialt liver under la gt  b ør s-og fi n ansverde ne nsen est e log i k, oget øn skeom  d e mok rati og ge n n emsi gt ig hedi d einter nati o nal e insti tutioner,  de r  spi ll er  en mer e og mere bet yd ningsfuldro lle  i den i nternati onale samfundsorden. Eu r opa ska l t age a fsæt  i dettespi rendeciv i lsamfu nd ogi den ne  be v æ gelse f or  at  u nderstrege s ine  opfa tt else r.
Efte r den 11. septembe r  fi k vi at vide,  at  int 
 former_og ved_dens styrende kræfter. Jeg_mener imidlertid_ikke,_man kan_sige,_at det først_og fremmest drejer_sig om en antiglobaliseringsbevægelse._Det er tværtimod_en_bevægelse, der higer efter en anden form for globalisering, en bevægelse, som begynder at_organisere_en globalisering_af_solidariteten,_og som kræver en globalisering_af rettighederne.
Endvidere er denne bevægelse_mangeartet, og_som det er blevet nævnt, kan man ironisere_over_dens heterogenitet. Det_har man gjort over andre sociale bevægelser. Men i_sidste ende er den dog mangeartet,_fordi samfundet på_verdensplan_er_mangeartet, og det er_måske netop det, der gør den_interessant i forhold til Davos, hvor_man har indtryk af, at tilgangsvinklerne var_mere eller mindre ensidige. Den er_mangeartet, men den giver mere_og mere_udtryk for en konvergens, der_giver sig til_kende i_en række fælles_ønsker, som f.eks. for miljøet og_imod risikoen for_blind ødelæggelse af naturens ressourcer, biosfæren_og_den biologiske mangfoldighed,_et_ønske_om nord-syd-solidaritet_og imod det_udbredte_misforhold i_udviklingen,_et socialt ønske over for den_kendsgerning,_at alt økonomisk og socialt liv er_underlagt børs- og finansverdenens_eneste_logik, og et ønske_om demokrati og gennemsigtighed i_de internationale institutioner, der spiller en_mere og_mere betydningsfuld_rolle i den internationale samfundsorden. Europa skal tage afsæt i dette_spirende civilsamfund og i denne bevægelse_for at understrege sine_opfattelser.
Efter den_11._september fik vi_at_vide, at_int