_:n14af71bd389144eda38880e260f45a98xb0
<http://schema.org/articleBody>
"\nROGATICA (AA) - Malo je mjesta u  Bosni i Hercegovini u kojima su različite civilizacije kroz istoriju  ostavljale tragove svoga postojanja poput Batova kod Rogatice, područja  na kojem su smještena sela Brezje, Dobrače, Mahala, Jarovići, Sočice,  Rusanovići i Vrlazje. U nedostatku ozbiljnijih istraživanja i pisanih  tragova, sve je prepušteno usmenim predanjima, koja se prenose s  generacije na generaciju, što golica maštu putniku koji posjeti ovo  područje.\n\n\n\nMještani pričaju o bogumilskom gradu na planini \nGosina, pokazuju stećke prisutne na nekoliko lokacija, stoljećima stare \nbunare iz kojih se crpila voda, dragocjena u ovom sušnom kraju, a s \nposebnim pijetetom se odnose prema starom nišanu u mezarju u selu \nBrezje.\n\n\n\n- Obilazak šejhovog nišana -\n\n\n\n„Po predanjima, po \npričama naroda, to je nišan nekog šejha. Učinkovit je na psihičkoj bazi,\n ljudi ga obilaze. Njegovim dodirom drugačije se osjećaju, šta ja znam. \nDolazi masa naroda, žena i ljudi, obilaze i uče Fatihe. Valjda pomaže, \ndok je to tako\", priča Vahid Hadžihasanović iz Brezja.\n\n\n\nNa \nosnovu veličine, te turbana i štapa, kao simbola uklesanih na ovom \nnišanu, historičari pretpostavljaju da on potiče s kraja 16. vijeka i da\n pripada kadiji koji je u to doba dijelio pravdu. Narodne legende \nuporedo ispisuju svoje priče. \n\n\n\n„Ovo mjesto se zove Mejdan. Osim \nšto Vratnik ima Mejdan, Tuzla ima Mejdan i ovdje se zove Mejdan. \nNajvjerovatnije je da se odsudna bitka (Huseina kapetana, op. a) \nGradaščevića ovdje odigrala. Odjezdio Romaniji ... (... podijelit \nmegdan, stihovi sevdalinke), ovo je Romanijski plato i najvjerovatnije \nje da se tu dogodila. To, po pričanju starih\", navodi Izet \nHadžihasanović.\n\n\n\nHadžihasanovići su porijeklom iz Bijele u \nCrnoj Gori, pa su preko Trebinja i Gacka stigli do Zvornika. Izet kaže \nda je u okolinu Rogatice njihov predak doselio u tursko doba, sa \nzadatkom da štiti karavane od Romanije do Međeđe. Inače, Brezje je i \nsmješteno na trasi karavanskog puta koji je nekada povezivao Sarajevo i \nStambol. \n\n\n\n„Šta još ima zanimljivo?“, sam pita Izet, pa nastavlja \npriču o pronalasku bogatstva čiji je dio završio u muzeju, dok je za \nostatak kupljeno četiri para volova.\n\n\n\n„Babin djed je, kad je or'o, našao zlatnu bebu i ćup para. Taj ćup para je u Sarajevu, u muzeju\", dodaje.\n\n\n\n- Država malo vodi računa o povratnicima -\n\n\n\nPovratak u ovaj kraj počeo je 2001. godine. \n\n\n\n„Našli\n smo razrušeno selo kompletno. Ni komad s komadom, što kažu, nije se \nmogao sastaviti. Obnovili smo kuće. Nismo imali nikakvih problema što se\n tiče na vjerskoj osnovi, od komšija. Sve je teklo u redu, i dan-danas. \nPovratnici k'o povratnici, svi u istom problemu. Malo poticaja, malo \nvodi računa država o povratnicima. Nema mašina, a ogromna je zemlja na \novom području neiskorištena“, kaže Vahid Hadžihasanović.\n\n\n\n„Ja \nsam u penziji. Obnovio sam kuću, dolazim često. Malo sijem, imam neki \nplastenik. Bio sam zasadio neke maline, međutim nije bilo isplativo, pa \nsam to ukinuo, ostavio nešto za kuće. Narod pretežno dolazi ljeti, \nvikend najviše koristi, posije, obrađuje malo oko kuće i proizvodi \nzdravu hranu“, objašnjava Kemo Hadžihasanović.\n\n\n\n- Nikud dalje -\n\n\n\nOgromne\n površine zemlje potpuno su neiskorištene. U toku je izgradnja vodovoda,\n pa će oko 500 domaćinstava iz nekoliko razuđenih sela prvi put dobiti \nvodu. Upornim mještanima nedostaje još dio novca kako bi završili \nasfaltiranje puta, koji je u vrijeme kiša u veoma lošem stanju. \nUglavnom, ne odustaju, jer dovoljno su kroz istoriju bili protjerivani i\n selili se.„Nikud dalje! Ovdje nam je stanište i ovdje su nam \nstari. Nemamo pravo da se pomjeramo dalje. Ako dobijemo put i vodu, ovo \nselo će biti ono pravo. Vidite kakva je ovo priroda. Voće, sve uspijeva,\n krompir, pšenica, čak i lubenice uspijevaju“, ističe Izet \nHadžihasanović.\n\n\n\nSa boljim putem, malo brige o bogatoj \nistorijskoj zaostavštini i razvojem turizma, život u ovom dijelu \nRogatice bio bi mnogo lakši. Jedna od turističkih atrakcija svakako su i\n krda divljih konja, s kojima se, osim Livna, i Batovo kod Rogatice može\n pohvaliti. Prelijepe životinje potomci su konja koji su, početkom \nagresije na ovaj kraj morale biti puštene u divljinu i danas žive \nslobodno na prostranim romanijskim pašnjacima. \n\n\n\n„Sad ima oko 300 i\n oni se kreću od Gosine do Vragolova, do asfalta tamo prema Rogatici. \nDosta puta ljudi donose so i daju im. Zimi opstaju, iako ima životinja \nkoje ih napadaju, ipak, prežive“, priča Kemo Hadžihasanović.\n\n\n\nDžamija  u koju dolaze povratnici iz nekoliko okolnih sela više puta je  premještana, a na kraju je izgrađena u Batovskom polju kako bi svima  bila podjednako daleko. Uništena je u ratu, a obnovljena 2010. godine,  zahvaljujući povratnicima. Imena ubijenih tokom agresije uklesana su na  spomen–obilježju pored džamije. Još jedan, vjerovatno najveći, motiv  preživjelima, da ovaj dio BiH ne ostane bez života.\n\n\n\niz arhive, Kazaljka 19.9.2019.\n"
<https://www.kazaljka.net/magazin/reportaza/09/08/2020/u-selu-brezje-kod-rogatice-nekada-su-se-pronalazili-i-cupovi-zlata/>