_:n977c08d8c82343b3b0c32bb0f7dc27f2xb0
<http://schema.org/articleBody>
"7302019 Curs Statistica I 134 Ipoteza de Lucru Proiectul si Organizarea Studiului Cercetarii 7302019 Curs Statistica I 234 Ipoteza de lucru proiectul si organizarea studiului cercetarii A Selectarea unui subiect de cercetare se descriu mai multe motivatii: 1 Interesul personal al cercetatorului fata de o anumita problema fie urmarita observata de el pe o perioada de timp fie aparuta prin conexiune in cadrul unei altecercetario problema de novo 2 Cercetari cu substrat macroeconomic 3 Continuarea unor cercetari anterioare 7302019 Curs Statistica I 334 Ipoteza de lucru proiectul si organizarea studiuluicercetarii 4 Teoriile ce deseori servesc ca bune surse de cercetare- De exemplu: un cercetator poate avea o teorie privind aparitia depresiei la persoanele varstnice; teoria acestuia ar fi ca batranii devin depresivi din cauza pierderiiabilitatii de a se implica in activitati fizice placute de divertisment - Deci poate apare o tema de cercetare pornind de la ipoteza aparitiei depresiei avand drept cauzalipsa activitatilor distractive B Studierea literaturii de specialitate:- Reprezinta urmatorul pas in planificarea cercetarii- Prin baze de date electronice ex: medline in medicina- Certifica stadiul la care a ajuns cercetarea in acel domeniu Se pot descoperi studii dejaefectuate si cercetarea poate deveni inutila diferit de replicarea unui studiu pentru a-i stabilirobustetea C Formularea problemei de cercetare- Urmatoarea etapa in planificarea unei cercetari- Cel mai frecvent sub forma unei intrebari concise privitoare la relatia dintre 2 sau maimulte variabile- Exemplu: momentul instalarii depresiei la batrani este legat de limitarea activitatilor fizice  Sau dieta bogata in fibre si saraca in grasimi este eficace in scaderea colesterolului lafemei de varsta medie  7302019 Curs Statistica I 434 Ipoteza de lucru proiectul si organizarea studiuluicercetarii - Intrebarea formulata sa fie foarte clara specifica si sa nu lase loc la confuzii adica seidentifica foarte clar variabilele implicate in studiu - Trebuie evitate intrebari vagi non- specifice de tipul: exercitiile imbunatatesc sanatateafizica si mentala  Care sunt mult prea generale In acest caz pot apare rezultate viciatelegate de: tipul de exercitii frecventa intensitate durata si subgrupe de populatie varstasex stare anterioara de sanatate areal geografic - Pentru a evita confuziile in formularea intrebarilor de cercetare se folosesc definitiioperationale care reprezinta definirea exacta a termenilor folositi in acea cercetare - Implicit se statueaza exact domeniul cercetat si permite ulterior o replicare a studiului decatre alta echipa Exemplu: o cercetare care sa studieze daca numarul mare de elevi existenti intr-o clasa se repercuta asupra performantelor academice aleacestora Trebuie stabilite definitii operationale - ce inseamna:- numar mare de elevi dintr-o clasa: 20-40-60 - performante academice note obtinute calificari la olimpiade- liceu cu mare densitate populationala cate clase sau cati elevi 7302019 Curs Statistica I 534 7302019 Curs Statistica I 634 Ipoteza de lucru proiectul si organizarea studiului cercetarii 2 Ipoteza alternativa - preconizeaza ca exista diferente intre grupuri studiate sau exista relatii intre variabilele studiate - Exemplu: o cercetare privind efectul unui medicament nou asupra presiunii arterialeH0 preconizeaza ca nu vor fi diferente in TA intre grupul care a primitmedicatia si grupul de controlIpoteza alternativa preconizeaza ca vor fi diferente intre cele 2 grupuri De retinut faptul ca intr-o cercetare se testeaza ipoteza nula H0 care este fie confirmata fierespinsa rejectata Doar daca ipoteza nula este respinsa pe baza rezultatelor de analizastatistica cercetatorul poate conchide ca exista diferente intre grupurile studiate sau existalegaturi intre variabilele studiate Rejectarea ipotezei nule H0 permite cercetatorului sa nu rejecteze ipoteza alternativa ceea cereprezinta un raspuns la cercetare adica exista diferente 7302019 Curs Statistica I 734 Ipoteza de lucru proiectul si organizarea studiuluicercetarii 3 - 4 Ipoteze directionale si non-directionale- Se folosesc ipoteze non-directionale daca se anticipeaza ca grupurile studiate vor diferi intre ele dar fara a se sti cum- Se folosesc ipoteze directionale daca se anticipeaza ca grupurile vor diferi si in ce mod Exemplu : cercetarea consta in a folosi 2 grupuri un grup experimental si un grup martor pentru ainvestiga efectul produs de o anumita tehnica de imbunatatire a memoriei La inceputulstudiului toti participantii sunt impartiti intamplator intr-unul din cele 2 grupuri Apoi doar grupul experimental va fi supus tehnicii de imbunatatire a memoriei In final totiparticipantii din cele 2 grupuri vor fi testati cu acelasi test de memorie Orice diferentaobservata poate fi atribuita efectelor metodei de imbunatatire a memoriei In acest exemplu cercetatorul poate opta pentru cateva ipoteze:- Pe de o parte poate emite ipoteza ca exista diferente intre cele 2 grupuri exemplu de ipoteza non-directionala pentru ca desi crede ca exista diferente nu specifica in ce constau acestea - Pe de alta parte cercetatorul poate emite ipoteza ca grupul de experiment va avea rezultate maibune decat cel martor exemplu de ipoteza directionala deoarece arata in ce constau diferenteleDaca in ipoteze se folosesc termeni de comparatie mai mult mai putin mai bine mai rauaceasta este o ipoteza directionala 7302019 Curs Statistica I 834 Ipoteza de lucru proiectul si organizarea studiuluicercetarii E Identificarea variabilelor din studiu- Variabilele din punct de vedere al cercetarii reprezinta orice se poate masura si poate aveadiferite valori Daca un fenomen nu poate varia cuantifica acesta reprezinta o constanta- Variabilele sunt deci masurabile Masuratorile clinice implica un proces in 2 timpi: 1 Construirea unei scale de masura sau alti indici care sa converteascafenomenele observate in date brute neprelucrate2 Gruparea acestor date pentru descriere si comparatie Tipul de variabile folosite in studiu si modul cum sunt definite influenteaza mult statistica de aceeatrebuie acordata o mai mare atentie la ce variabile se masoara ce scala se foloseste si cat de binepot fi masurate Se descriu multe categorii de variabile:- Variabile dichotomice sau binare sau existentiale sunt limitate la 2 raspunsuri: da  nu prezent absent viu  mort - Variabile nominale sunt cele care nu pot fi supuse ordinii:Exemplu: ocupatii ingineri mecanici rasa caucazian hispanic Ag tisulari HLA grup sangvincomplicatii chirurgicale sangerari infectiitipuri de tratament medical chimioterapie naturistspecialitati medicale pediatrie oncologie ORL 7302019 Curs Statistica I 934 Ipoteza de lucru proiectul si organizarea studiuluicercetarii - Variabile ordinale de categorie cele ale caror masuratori raspunsuri se situeaza in sensascendent sau descendent dar au intervale de gradatie arbitrareExemplu: grad de edem: de la 1 la 4 stadii TNM cancer nivel educational scoala liceu facultate - Variabile dimensionale variabile echiinterval - cele care au o anumita ordine iar intervalul dintrevalorile succesive este egalSunt: - continue exemplu: varsta 2 3 5  15 ani greutatehematocritglicemie - discontinue valori intregi exemplu: numar de nasteri numar de crize comitiale - Variabile cantitative si calitative- Variabile calitative care se masoara calitativ atractiv - mai putin atractiv neatractiv folositor nefolositor- Variabile cantitative au variatie in cantitate exemplu: de cate ori a aparut un fenomenUnele variatii pot fi clasificate in mai multe moduri: Exemplu: - greutate este variabila continua creste sau descreste dar sicantitativa spune cate KG 7302019 Curs Statistica I 1034 Ipoteza de lucru proiectul si organizarea studiuluicercetarii - Variabile independente si variabile dependente- Variabilele independente sunt cele manipulabile si controlate de cercetator Inmajoritatea studiilor cercetatorul este interesat de examinarea efectelor variabilelor independente In cel mai simplu caz studiu variabilele independenteau 2 nivele: prezente sau absent Exemplu: un studiu investigheaza efectele unei noi terapii psihoterapii asupraanxietatii Un grup va fi expus terapiei iar celalalt nu In acestexemplu variabila independenta este psihoterapia deoarececercetatorul poate controla daca participantii grupului suntexpusi acesteia si deasemenea poate urmari efectele ei asupraanxietatiiGrupul in care variabila independenta psihoterapia este prezentaeste grupul experimental iar grupul in care variabila independentaeste absenta neexpus terapiei este grupul de control Deseori variabila independenta are mai multe nivele De exemplu: se folosesc3 grupuri - 2 grupuri experimentale supuse terapiei in doza mai mare sau mai mica- 1 grup de control nesupus terapeie sau cu terapie placebo In acest caz variabila independenta are 3 nivele grade: - absenta- joasa- inalta 7302019 Curs Statistica I 1134 Ipoteza de lucru proiectul si organizarea studiuluicercetarii Deseori un studiu include mai multe variabile independente si fiecare din acestea are mai multenivele Exemplu: studiu care investigheaza efectele atat ale psihoterapiei cat si a medicamentelor psihotrope asupra depresieiExista 2 variabile independente: medicamentele si psihoterapia fiecare dintre ele putandavea diferite grade: pentru medicamente: doza mica medie mare iar pentrupsihoterapie; terapia cognitiva comportamentala terapia psihodinamica terapia rational-emotiva Variabilele dependente masoara efectele variabilelor independente Exemplu: efectul medicatiei si  sau psihoterapiei ambele sunt variabile independente deoarece cercetatorul le dozeaza sau administreaza asupra depresiei Se masoara gradul dedepresie nivel bazal in grupurile de studiat folosind o scala de masura de exemplu:simptome Acest nivel bazal de depresie este variabila dependenta deoarece se poatemodifica creste sau scade sau ramane la acelasi nivel in functie de administrareavariabilelor independente Prin aceasta cercetatorul dupa analizarea rezultatelor vaconcluziona daca exista vreo diferenta statistic semnificativa intre grupurile studiate Atentie mare in a identifica si a nu inversa variabilele independente de cele dependente Variabilele independente sunt astfel denumite deoarece sunt independente de rezultatelemasuratorilor ulterioare Mai exact variabilele independente sunt cele care cauzeaza sau influenteazarezultatele efectele ulterioare Variabilele dependente se numesc astfel deoarece sunt influentate direct de variabilele independente 7302019 Curs Statistica I 1234 Selectarea participantilor la studiuEligibilitatea participantilor Selectarea esantioanelor de studiat grupuri populationale O populatie prezinta anumite caracteristici Din intreaga populatie un studiu se ocupa de opopulatie anume grup cu anumite caracteristici comune care sunt alese eligibile pentru a fistudiate Din grupul tinta de populatie cercetatorii incearca sa inroleze in cercetare o parte accesibila a ei Aceasta parte accesibila consimte sa participe la cercetare Exemplu: cercetatorii doresc sa studieze un nou anticoagulant care sa previna formarea de trombirecurenti la bolnavii cu embolie pulmonara acutaGrupul tinta il reprezinta pacientii din intreaga populatie care are diagnosticul de emboliepulmonaraDaca studiul se bazeaza doar pe bolnavii internati in spital esantionul studiat cuprinde doar acei bolnavi internati care isi dau consimtamantul pentru studiu Daca populatia accesibila este mica studiul poate sa nu aiba putere statistica suficientapentru a raspunde intrebarilor temei de cercetare daca populatia accesibila este foarte marecercetarea globala a acesteia devine consumatoare de timp si costisitoareIn acest caz cercetatorul poate selecta un esantion de participanti Selectarea gresita a unuiesantion care nu reprezinta populatia tinta limiteaza nivelul de generalizare al studiului 7302019 Curs Statistica I 1334 Gradul de generalizare numit si validitate externa reprezinta masura in care rezultatele unui studiu se pot extinde la indivizi sisau circumstante dincolo de acest studiu se pot extrapola De exemplu: un studiu este interesat in a determina rata de angajare a absolventilor recenti dinuniversitatiPentru aceasta se iau in studiu 1000 absolventi de la Universitatea Harvard si seobserva ca in proportie de 987% din cazuri absolventii si-au gasit angajamente demunca in primele 6 luni de la absolvire Se poate concluziona ca in procent de 987% din cazuri toti absolventii de universitatesunt angajati in urmatoarele 6 luni de la absolvire  Nu Deoarece cei 1000 de absolventiai Universitatii Harvard nu sunt reprezentativi in comparatie cu toti absolventii de facultatede pe teritoriul SUACauza  Procentul de angajati este crescut la absolventii Harvard fata de alte facultati dincauza prestigiului acesteiaPentru ca rezultatele acestui studiu sa fie generalizat cercetatorul trebuie sa examinezerata de angajari in cele 6 luni a studentilor proveniti din mai multe universitati Rezultatelecele mai exacte s-ar obtine daca se studiaza situatia tuturor absolventilor din universitatiIn cercetare acest lucru este deobicei imposibil restrictii legate de timp bani si resursesi de aceea se studiaza un grup reprezentativ esantion din populatia de interespopulatie tinta care prezinta caracteristicile ce sunt cercetate 7302019 Curs Statistica I 1434 Populatie Tinta Populatie Accesibila Grup de Control Esantion in Studiu Grup Experimental 7302019 Curs Statistica I 1534 Prin selectarea non-probabila se intelege ca indivizii nu au o probabilitate egala sau cunoscuta de a fi selectati din populatia tinta pentru a face parte din esantionul studiat Daca esantioanele suntselective pot aparea erori  interferente sistematice deoarece au fost recrutati participantii cuanumite caracteristici Aceasta greseala de recrutare poate genera esantioane nereprezentative pentru populatie ceeace anuleaza gradul de generalizare al studiului De exemplu: daca populatia tinta o reprezinta bolnavii adulti cu cancer pulmonar iar esantionul luat instudiu cuprinde doar veterani fosti combatanti pacientele bolnave nu vor fi luate in considerare prin urmare studiul nu se va aplica intregii populatii adulte bolnave ci doar fostilor combatanti de sex masculin Deseori pentru a mari gradul de fezabilitate al studiului se fac selectari non-probabile din dorintade a micsora costurile timpul sau din lipsa de participanti pentru selectie O situatie aparte oreprezinta esantioanele usor accesibile comode pentru cercetator De exemplu: un chirurg selecteaza pentru studiu doar pacientii sai care sunt accesibili Erorile oferitede studiu pot fi mari daca se exclud de la inceput din studiu acei pacienti care nu auraspuns bine la tratament cei care au intarziat mult cu raspunsurile sau cei care au istoriicomplicate de boala Prin selectarea probabila se intelege un proces aleator in care fiecare potential participant areaceeasi probabilitate sansa de a fi selectat 7302019 Curs Statistica I 1634 Cea mai cunoscuta metoda de selectie este asa numita selectie aleatorie intamplatoare prin care toti participantii din esantion au o probabilitate egala de a fi selectati pentru a participa la studiu Sunt 2 aspecte de semnalat: 1 In primul rand selectia aleatoare este mai greu de realizat daca nu se definesteexact populatia tinta De exemplu: studiu despre toti studentii de la medicina la ce se refera din toata lumeadintr-o tara anume cursanti sau absolventi etc Prin definirea mai exacta a populatiei tinta si esantionul are o mai buna credibilitate Pede alta parte prin ingustarea populatiei tinta scade reprezentativitatea esantionului 2 In al doilea rand rezultatele unui studiu nu pot fi generalizate bazandu-se doar pe selectiaaleatorie a participantilor Pentru a putea generaliza cea mai buna metoda este de a reproducestudiul folosind alt esantion si de a compara rezultatele Caile de a realiza selectia aleatorie sunt in principal 2:- Prin metoda de producere de catre calculator a unor numere intamplatoare - Prin folosirea de tabele de numere aleatorii De exemplu: un studiu despre artrita reumatoida Un cercetator poate obtine numele tuturor bolnavilor diagnosticati intr-o clinica intr-o perioada determinata de timp Cunoscand numarul departicipanti necesari pentru studiu cercetatorul poate face o selectie aleatorie dinpopulatia accesibila bolnavi cu AR prin asocierea numelui fiecarui bolnav cu un numar aleator ales de computer sau din tabelele de numere aleatorii de exemplu primul numese asociaza primului numar al doilea nume la cel de-al 2-lea numar etc Apoiinvestigatorul poate modifica ordinea prin ridicarea coloanei de numere aleatorii 7302019 Curs Statistica I 1734 Selectarea nerandomizata nealeatorie bazata pe alte criterii cum ar fi: CNP data nasterii pot determina mai multe erori Criterii de eligibilitate pentru includere in studiuDeobicei cercetatorii stabilesc criterii separate de includere si de excludere ceea cedeseori duc la confuzii Folosirea de cuvinte opozabile opuse pentru orice criteriu slab  grasprezent  absent fac criteriile de includere si de excludere intersanjabile De aceea se preferaelaborarea unei singure liste de criterii de eligibilitate De retinut in crearea criteriilor de eligibilitate: A Metodologia si nivelul de generalizare- Claritatea criteriilor - Obiectivitatea criteriilor diagnosticul bolii studiate- Subgrupe- Stadiul bolii- Prognostic  factori de risc - Comorbiditati- Gradul de progresie a bolii inaintea recrutarii- Medicatie administrata anterior studiului- considerente legate de heterogenitatea grupului- Considerente legate de timp durata clima- Posibilitatea de a fi testat si urmarit in continuare 7302019 Curs Statistica I 1834 - Posibilitatea de a urma tratamentul- Includerea concomitenta in alte studii- Includerea anterioara in acelasi studiu B Siguranta- Risc de complicatii legate de terapia administrata in cadrul studiului- Risc de complicatii legate de evaluarea studiului C Probleme etice- Limitarea folosirii unor terapii alternative D Eficienta- Usurinta si viteza includerii- Costurile studiului- Calitatea datelor obtinute- Gradul de interpretabilitate al rezultatelor Includerea participantilor in grupuri Dupa ce o populatie tinta a fost definita si un esantion reprezentativ selectat din aceastaurmatorul pas il reprezinta includerea acestor participanti in grupurile de studiu Cea mai des intalnita metoda este includerea aleatorie asemanatoare ca metodologie cuselectarea aleatorie Aceasta inseamna ca fiecare participant are probabilitate egala de a fi inclusdesemnat inrolat in oricare din grupuri 7302019 Curs Statistica I 1934 Populatie tinta exemplu: Persoanepeste 60 ani cudepresie Esantion reprezentativ exemplu: varstnicii din spitale de geriatrie Selectati nr finit depersoane ex 30 15 persoaneGrup de control 15 persoaneGrup experimental Selectie aleatoriea unor persoane din esantion Includere aleatoriein grupuri 7302019 Curs Statistica I 2034 Deci includerea aleatorie se bazeaza deobicei pe aceleasi metode ca si selectia - Metoda computerizata de numere aleatorii- Sau folosirea de tabele de numere aleatorii Scopul includerii aleatorii este de a obtine echivalenta intre grupuri in ceea ce priveste variabileleurmarite masurate Daca nu se aplica metode aleatorii de includere sau selectie pot aparea numeroase eroriDe exemplu: daca dupa selectarea aleatorie a 30 persoane cu depresie am intreba pe participanti care dintre ei ar dori sa experimenteze un nou tratament si s-ar crea un grup experimetal de 15persoane bazate pe dorinta lor exprimata ar interveni un factor de eroare: motivatia 15 ar dori mai mult ca ceilalti reducerea simptomelor de depresie si astfel cele 2 grupuri ar deveni disproportionate Neechivalenta grupurilor influenteaza validitatea raspunsurilor 7302019 Curs Statistica I 2134 Performanta masuratorilor 4 criterii:1 Acuratetea validitatea2 Precizia 3 Responsivitatea4 Variatia 1 Acuratetea validitatea- Gradul in care se masoara ceea ce trebuie sa se masoare adica rezultatele unei masuratoricorespund starii adevarate a fenomenului masurat - Pentru observatii clinice ce se pot masura prin mijloace fizice este relativ simplu a se stabiliacuratetea deoarece masuratoarea se compara cu un etalon gold standardExemplu: nivelul de Na in sange exista aparate calibrate pentru concentratia de Na in solutii- Alte masuratori cum ar fi durerea greata vertijul nu pot fi verificate fizic si astfelacuratetea scarii de masurare este mai greu de stabilit - Pentru a se stabili acuratetea acestui gen de masuratori se folosesc 3 concepte: a Acuratetea interna intrisecab Acuratetea relationalac Acuratetea in functie de criterii a Acuratetea interna in ce grad cat de mult o anumita metoda de masura include toatedimensiunile unui fenomen care este masurat De exemplu: o scala care masoara durerea ar trebui sa includa intrebari despre senzatii deintepatura de arsura dar nu si despre greata prurit 7302019 Curs Statistica I 2234 b Acuratetea ralationala arata gradul in care masuratoarea unui fenomen este inconcordanta cu alte masuratori ale aceluiasi fenomen De exemplu: raspunsurile pe o scala pentru durere ar trebui sa fie legate de alte manifestari ale durerii: transpiratii gemete solicitari de medicament c Acuratetea bazata pe criterii arata gradul in care masuratorile prezic corect un fenomen directobservabil De exemplu: masuratorile pentru durere pe o anumita scala ar trebui sa reflecte o relatiepredictibila cu gradul de severitate al unei dureri cunoscute: - Durere slaba pentru escoriatii minore- Durere moderata pentru amigdalita- Durere severa pentru colica renala - Un studiu cu inalt grad de acuratete face improbabile explicatiile alternative sau ipoteze rivaleplauzibile adica demonstreaza ca variabilele independente sunt direct responsabile ca efect pevariabilele dependente si in cele din urma pe rezultatele studiului Ipotezele rivale plauzibilereprezinta o interpretare alternativa a ipotezei cercetatorului privitoare la interactiunea dintrevariabilele independente si cele dependente si care furnizeaza o explicatie rezonabila pentru alte rezultate decat cele cuprinse in ipoteza originala De exemplu: Studiu care investigheaza 2 moduri diferite de comportament parental in familii cuadolescenti depresivi Se recruteaza 100 familii in studiu care contin adolescentidiagnosticati depresivi Dupa selectare se formeaza aleator 2 grupuri de familii si parintiidin fiecare grup in parte sunt instruiti timp de 10 saptamani in a adopta un anumit modcomportamental fata de adolescentul depresiv din familie Dupa inca 6 luni timp in careparintii au avut acel tip nou de comportament studiul reevalueaza adolescentii pentru avedea daca s-au obtinut rezultate 7302019 Curs Statistica I 2334 Rezultatele studiului arata ca ambele metode de comportament parental au avut efecte pozitivedepresia la adolescenti a scazut In realitate insa rezultatele nu pot fi corect interpretatedeoarece acest studiu are un grad mic de acuratete interna intriseca Este imposibil de stabilitdaca variabilele independente cele 2 moduri comportamentale ale parintilor au avut un efectasupra variabilei dependente depresiaExista un numar mare de ipoteze rivale alternative care nu au fost controlate si care pot explicarezultatele acestui studiu In cursul celor 6 luni adolescentii ar fi putut lua medicamente conditiilede viata s-ar fi putut imbunatati si-ar fi putut schimba anturajul ar fi putut fi angajati intr-o relatieemotionala pozitiva etc - Exista si alte situatii care pot altera acuratetea interna:- Fenomene externe evenimente incidente ce au loc pe durata experimentului Exemplu: cutremur criza economica au efecte in special asupra variabilelor dependente un rezboi mareste anxietatea creste TA - Modificari intrisece ale participantilor prin inaintarea in varsta - Variatii ale mijloacelor de evaluare variabile independente modificari in aparate demasura proceduri de masurat care trebuie standardizate pe parcursul studiului - Fenomenul de testare apare atunci cand participantii la un studiu sunt masurati testati demai multe ori in privinta acelorasi variabile cu acelasi instrument sau test iar rezultatelepot fi afectate de factori cum ar fi: memoria obisnuita plictiseala Apare in special la studiilongitudinale unde participantii sunt testati pentru aceleasi caracteristici de-a lungul maimultor luni  ani 7302019 Curs Statistica I 2434 - Regresia statistica se refera la un fenomen statistic: scorurile valorile extreme joasesau inalte dintr-o masuratoare au tendinta sa se indrepte catre media aritmetica intr-odistributie daca se fac mai multe testari - Erori de selectie daca selectarea participantilor s-a facut in maniera non-aleatorie - Pierdere de participanti pe parcursul cercetarii ceea ce altereaza compozitia originala agrupurilor - Expunere neintentionata a grupului de control la o interventie care ar trebui sa fie adresata doar grupului de experiment - Neexpunerea grupului de experiment la interventiile preconizate in cercetare in special dacaimplica manevre chirurgicale sau terapie medicamentoasa Acuratetea validitatea externa se refera la generalizarea rezultatelor unui studiu adica gradul incare rezultatele cercetari se pot generaliza la alte conditii alti participanti alt timp si spatiu Existanumerosi factori care pot scadea gradul de acuratete externa generalizare: a In cazul in care caracteristicile sunt aplicabile doar unui grup mai restrans departicipanti b Anumite trasaturi sau conditii particulare ale studiului limiteaza generalizarea Fiecarecercetare efectuata are un set de conditii si circumstante unice legate de derularea efectivaa experimentului 7302019 Curs Statistica I 2534 c Aparitia de variabile confuze ca rezultat a unor interferente cauzate de constienta indivizilor casunt participanti la un experiment Faptul ca sunt constienti ca participa la o cercetare experimentpoate conduce la o modificare a atitudinii si comportarii in cursul studiului Acest lucru poate avea un impact si mai mare daca participantii cunosc scopul sau ipoteza studiului Pe de alta parte nu sepermite efectuarea de cercetari fara consimtamantul participantilor consimtamant informal d Expunerea simultana sau secventiala la mai multe variabile dintr-un studiu poate produceinteractiuni ce se pot percepe ca variabile confuze fiind dificil de determinat in final care dinacestea a produs efectul e Se poate intampla ca efectele rezultatele unei variabile independente sa fie datorate noutatiifata de stimul sau situatie si nu interventiei propriu zisa dictata de experiment f Impactul pe care pre si post testarea il poate avea asupra comportamentului si capacitatii deraspuns a participantilor In anumite forme de cercetare participantii sunt pretestati pentru a cuantifica prezenta unor variabile deinteres sau pentru a realiza un fond de baza ca etalon variabila dependenta inainte de a efectua experimentul propriu zis Informatiile din pretestare se pot folosi ca masura etalon pentru a compararezultatele masuratorile din experiment post test In unele cazuri pretestarea poate produce o sensibilizare si modifica variabilele dependente 7302019 Curs Statistica I 2634 Evaluarea acuratetei Sensibilitatea si specificitatea - Sunt indici statistici care atesta posibilitatea unei masuratori de a detecta corect parametrii pecare ii masoara In cazul testelor de laborator sensibilitatea se refera la probabilitatea ca un test safie pozitiv cand boala este prezenta iar specificitatea se refera la probabilitatea ca un test sa fienegativ cand boala este absenta - Deoarece nici un test nu este perfect nici un test nu identifica 100% persoanele cu sau faraboala sensibilitatea si specificitatea reflecta in mod cantitativ caracteristicile unui test procent - Ca procedura de calcul se foloseste tabel 2x2 in care;Coloanele desemneaza boala prezenta sau absentaRandurile desemneaza test pozitiv sau negativ Boala Prezenta Boala Absenta Total Test pozitiv a Adevarat pozitiv bFals pozitiv a+b Test negativ cFals negativ d Adevarat negativ c+d Total a+c b+d a+b+c+d 7302019 Curs Statistica I 2734 Sensibilitate = a  a+c Specificitate = d  d+b Sensibilitatea = proportia persoanelor cu boala care sunt corect identificate prin masuratorile testului- detecteaza adevaratii bolnavi = procentul de testari pozitive cand exista boala Specificitatea = proportia persoanelor fara boala care sunt corect identificate prin masuratorile testului= procentul de testari negative cand nu exista boala Ideal: inalta sensibilitate si inalta specificitate Testele cu inalta sensibilitate se folosesc mai ales in cazuri de boli periculoase cu grad mare demortalitate si morbiditate sifilis TBC Sunt deasemenea folositoare in screening-ul pentru populatiimari sau pentru persoane presupus asimptomatice la care probabilitatea de boala este micaIn ambele situatii un rezultat negativ  de la un test cu inalta sensibilitate ajuta clinicianul sa excludaBoala Sn Nout - la test cu inalta sensitivitate rezultatul negativ inseamna out of disease Testele cu inalta specificitate se folosesc mai ales in situatiile cand un rezultat fals pozitiv poate afectafizic emotional sau financiar pacientul exemplu: sa inceapa chimioterapia Sp Pin - la test cu inalta specificitate rezultat pozitiv arata boala in disease 7302019 Curs Statistica I 2834 In practica exista grafice care pe abcisa au inscrisa sensibilitatea iar pe ordonata 1 specificitateavalorile obtinute la teste se inscriu pe acest grafic si se stabileste o linie de demarcatie intre normal sianormal In consecinta sensibilitate crescuta implica si specificitate scazuta Precizia masuratorilor = masura in care dupa repetarea masuratorilor unui fenomen stabil de catreaceeasi persoana sau persoane diferite la momente si locuri diferite se obtinrezultate similare Erorile aleatorii in special daca sunt mari scadsemnificativ precizia Precizia masuratorilor de laborator se stabileste prin efectuarea de masuratori repetate uneori decatre persoane diferite si cu instrumente diferite Precizia masuratorilor fenomenelor clinice se stabileste prin faptul ca diferiti observatori in diferiteconditii dau rezultate similare Masurarea precizieiDaca acelasi cercetator face masuratori succesive ale aceluiasi fenomen ex Masurarea TA laaceeasi persoana apar deobicei diferente in masuratori sau interpretare Aceste diferentedefinesc variabilitatea intraobservatorie Daca 2 sau mai multi cercetatori observatori evalueaza acelasi fenomen si apar diferente inmasuratori acestea se definesc ca variabilitate interobservatorie 7302019 Curs Statistica I 2934 In ambele cazuri trebuie sa se determine gradul de acceptabilitate a variabilitatii Acest lucru se faceprin mai multe metode: Acceptabilitatea concordanta procentuala generala care foloseste variabile dichotomiceplasate in tabel 2x2:a si d = acceptabilitate concordantab si c = neacceptabilitate nonconcordanta Procentul general de acceptabilitate se determina a+d  nr total de observatiia+b+c+d Exemplu: tabel concordanta pentru medici radiologi care interpreteaza mamografii cu cancer de sanMedic radiolog A Medic radiolog B DA NU Total DA 21 a 43 b 64 NU 3 c 83 d 86 Total 24 126 150 Procentul de acceptabilitate = a+d  a+b+c+d = 21+83  150 = 069 Coeficient Kappa- Arata masura in care concordanta dintre 2 masuratori sau 2 cercetatori estesuperioara concordantei aleatorie a masuratorilor - Este un raport cu valori intre -1 si +1- Interval: -1 0 semnifica o slaba concordanta 08 1 semnifica concordanta aproape perfecta 7302019 Curs Statistica I 3034 Erorile sistematice vicii bias in cercetare Aceste erori sistematice pot apare oriunde pe parcursul cercetarii spre deosebire de erorilenesistematice care sunt intamplatoare si care se pot cuantifica si evalua prin analize statistice In cazul erorilor sistematice ele rar pot fi decelate prin retestari sau analize statistice Exemplu: studiu privind efectul unor medicamente asupra scaderii greutatii corporale la obezi Daca sefolosesc scale diferite sau calibrari diferite etaloane diferite intre cele 2 grupuri apar acesteerori Erorile sistematice sunt diferite de variabilele confuzionale ce pot modifica efectul rezultatulstudiului Variabilele confuzionale sunt cele care fara a fi cuantificate de la inceput sunt legate de variabileleindependente de expunere sau interventie intr-un studiu experimental si implicit de rezultatulstudiului Exemplu: intr-un studiu care arata asocierea intre consumul de cafea si infarctul miocardic poate apareo variabila confuzionala: fumatul care este cauzal asociat cu IM si asociat cu variabilaindependenta persoanele care beau mai multa cafea sunt deseori si fumatori Erorile pot sa apara in orice stadiu al cercetarii de la stadiul de selectie prin selectarea unui grupde control care este sistematic diferit de grupul de experiment continand cu protocoaleexperimentale viciate pana la rezultate gresit interpretate 7302019 Curs Statistica I 3134 Erori vicii ale esantioanelor selectate Cercetarea experimentala se bazeaza pe folosirea unui esantion care reprezinta o populatie mainumeroasa Gradul de generalizare al rezultatelor obtinute validitate externa depinde de gradulde transpunere al rezultatelor din esantion asupra populatiei de interes Deci orice eroaresistematica legata de selectarea esantionului poate afecta in mare masura validitatea externa Pe de alta parte validitatea acuratetea interna poate fi si ea afectata de erori de selectie Atat procedurile folosite pentru selectie cat si factorii care potential influenteaza decizia voluntarilor potduce la erori De exemplu: voluntarii pentru screening-ul unei boli pot avea simptome saupredispozitii stiute pentru boala ceea ce eronat conduce la o prevalenta mai ridicata a bolii Se pot intalni frecvent erori prin auto-selectare: exista persoane care se ofera voluntari pentrustudiu dar care sistematic sunt diferite de persoanele selectate aleator prin caracteristicicomportamentale psiho-afective etc si la care rezultatele experimentului difera fata de restulpopulatiei Alta forma de eroare de selectare apare atunci cand anumiti participanti au contact mai des cumedicii iau tratament si sunt supusi mai frecvent consultului medical decat altii In acest caz sepot diagnostica boli care altfel ar fi ramas nedecelate 7302019 Curs Statistica I 3234 Erori ale masuratorilor 3 categorii 1 Erori datorate observatorului cercetatorului constiente sau inconstiente- Apar mai frecvent cand sunt necesare aprecieri subiective asupra calitatii sau severitatii unuiraspuns rezultat- Exemplu: citirea gradului de diferentiere histologica a unui tesut ritmul de vindecare al unui pacient- Pot deasemenea sa apara erori cand instrumentele de masurat sunt manipulate de persoanediferite 2 Erori legate de subiectivitatea participantilor privind asocierea intre o expunere si o boala sauevolutia starii de sanatate bazate pe o intamplare din trecut  - Exemplu: retinerea in a lua medicatie a unei gravide care in antecedente a nascut un copil cumalformatii fata de o gravida care a nascut un copil normal - Un alt exemplu este efectul placebo in care participantii la experiment pot raporta oameliorare a bolii chiar daca nu au primit tratament activ dar ei crezand ca au fosttratati 3 Erori legate de instrumentele de masura cand acestea arata valori diferite la aceeasi persoana sauvalori diferite la grupuri identice - Exemplu: numaratorul de celulespectrofotometrereactivistripuri pentru glicemie TIS care trebuiesc recalibrate 7302019 Curs Statistica I 3334 Metode de a reduce erorile sistematice Cele mai uzuale metode sunt cele in care cercetatorul nu cunoaste apartenenta participantilor lagrupuri de control sau experimentale sau accesul acestora la experiment Studiul dublu orb cea mai puternica metoda de control a erorilor In aceasta cercetare niciparticipantii nici cercetatorii nu cunosc conditiile experimentale sau componenta grupurilor Aceststudiu este supervizat de o alta persoana care face selectia participantilor Studiul orb in care cercetatorii nu cunosc cui li s-a administrat tratamentul sau cum s-aumasurat efectele acestui tratament 7302019 Curs Statistica I 3434 VA MULTUMESC!"
<https://documente.net/document/curs-statistica-i.html>