<http://schema.org/articleBody>
"Les caixes d&amp;#039;estalvi espanyoles s\u00F3n, des de fa mesos, els nens problem\u00E0tics d&amp;#039;Europa. El juliol passat, cinc de les set entitats que van suspendre els testos d&amp;#039;estr\u00E8s bancari de la UE eren caixes espanyoles, a m\u00E9s d&amp;#039;un banc grec (ATEbank) i el nacionalitzat institut de cr\u00E8dit hipotecari alemany Hypo Real Estate (HRE). El decret llei del govern espanyol que obliga les caixes a convertir-se en bancs no ha estat una sorpresa sin\u00F3 una exig\u00E8ncia dels pa\u00EFsos que deixen enrere la recessi\u00F3. La cancellera alemanya, Angela Merkel, \u00E9s la primera que ha aplaudit, en la seva flamant visita d&amp;#039;abans d&amp;#039;ahir a Madrid, l&amp;#039;striptease financer a qu\u00E8 s&amp;#039;han sotm\u00E8s les caixes espanyoles. \u00BFPer\u00F2 com estan les entitats banc\u00E0ries al seu pa\u00EDs? \u00BFQuina \u00E9s la salut del sistema financer de la locomotora europea?Alemanya tamb\u00E9 t\u00E9 m\u00E9s que malmesa la seva estructura credit\u00EDcia per\u00F2, contr\u00E0riament al que passa a Espanya, no s\u00F3n les caixes d&amp;#039;estalvis ( sparkassen ) les que estan m\u00E9s estigmatitzades, sin\u00F3 els landesbanken , els bancs regionals.Les sparkassen no provoquen cap maldecap a Merkel. Controlades pel sector p\u00FAblic i m\u00E9s dedicades al servei de les comunitats i ind\u00FAstries locals, tenen uns balan\u00E7os bastant transparents. S\u00F3n molt conservadores en el cr\u00E8dit immobiliari -el client ha d&amp;#039;aportar el 30% de capital propi- i no tenen negocis internacionals, amb la qual cosa mai han estat les m\u00E9s exposades a les toxicitats de la crisi mundial. &amp;quot;El 2010 hem presentat uns resultats clarament m\u00E9s positius que els del 2009&amp;quot;, ha subratllat aquesta setmana Heinrich Haasis, el president de les caixes d&amp;#039;estalvis alemanyes.Una xarxa de caixes Les sparkassen , juntament amb els governs regionals, s\u00F3n propiet\u00E0ries dels landesbanken . Actualment hi ha 430 caixes d&amp;#039;estalvis alemanyes. A trav\u00E9s del DekaBank, el seu fons de capitalitzaci\u00F3, es poden absorbir f\u00E0cilment les unes a les altres sense que hi hagi pr\u00E0cticament comunicaci\u00F3 externa. L&amp;#039;organitzaci\u00F3 en un sistema en xarxa permet mantenir una estructura descentralitzada i un enfocament regional, aprofitar economies d&amp;#039;escala, reduir costos i compartir serveis de suport, marca i m\u00E0rqueting, entre altres avantatges.Les primeres sparkassen es van fundar a Hamburg a partir del 1778. La primera federaci\u00F3 regional es va constituir un segle despr\u00E9s, el 1881. El 1924 hi va haver una fusi\u00F3 de les organitzacions nacionals en una \u00FAnica confederaci\u00F3. I els anys 90 van ser fonamentals: amb la caiguda del Mur de Berl\u00EDn es va iniciar la tasca d&amp;#039;unificar les caixes d&amp;#039;estalvis a Alemanya i, despr\u00E9s de moltes fusions, el nombre es va reduir a gaireb\u00E9 la meitat. Avui hi ha 430 sparkassen , mentre que el 1990 n&amp;#039;hi havia 770. Fa poc m\u00E9s d&amp;#039;un any s&amp;#039;hi comptabilitzaven 250.000 empleats, 15.000 menys que cinc anys enrere.Tot i que no es t\u00E9 const\u00E0ncia que les caixes alemanyes -que controlen al voltant de dues terceres parts dels dip\u00F2sits del pa\u00EDs- hagin tingut dificultats durant la crisi, amb el seu negoci, gaireb\u00E9 redu\u00EFt a la banca privada i al finan\u00E7ament local, no van ser capaces de reflotar els bancs regionals, dels quals s\u00F3n propiet\u00E0ries. Quatre d&amp;#039;aquests bancs van quedar molt malmesos.El gran problema d&amp;#039;Alemanya \u00E9s el seu sistema bancari. Dividides en tres grups (caixes d&amp;#039;estalvis, bancs cooperatius i instituts privats), les entitats no estan a l&amp;#039;al\u00E7ada de les empreses i de la seva creixent economia. Justament, el domini de les sparkassen en el negoci de clients particulars provoca que una part essencial del sistema no tingui cap base segura en el mateix sector. Els bancs privats han desaprofitat des de fa molt temps la possibilitat d&amp;#039;entrar en el negoci de particulars. Si ho haguessin intentat, haurien aconseguit, en compet\u00E8ncia amb les caixes i els bancs cooperatius, resultats m\u00E9s positius que els haurien estat molt \u00FAtils per no quedar tan exposats al risc durant la crisi.En vista de les seves p\u00E8rdues, els landesbanken freguen, en canvi, la desesperaci\u00F3. En aix\u00F2 es podrien comparar a les caixes d&amp;#039;estalvis espanyoles. La situaci\u00F3 \u00E9s tan dram\u00E0tica que el comissari europeu de Compet\u00E8ncia, Joaqu\u00EDn Almunia, ha donat un ultim\u00E0tum a l&amp;#039;entitat p\u00FAblica de Ren\u00E0nia del Nord-Westf\u00E0lia (WestLB) per presentar un pla de reestructuraci\u00F3 abans del 15 de febrer. Altres bancs com el BayernLB, l&amp;#039;HSH Nordbank i l&amp;#039;HRE tamb\u00E9 s\u00F3n pressionats per sanejar-se. En aix\u00F2 Alemanya tamb\u00E9 ha de fer els deures. Urgentment."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/Alemanya-problema-son-bancs_0_421757877.html>