<http://schema.org/articleBody>
"Llegeixo al diari P\u00E1gina 12  de Buenos Aires aquest petit anunci: &amp;quot; Homenaje a los exalumnos detenidos-desaparecidos del Instituto de Secundaria D\u00E1maso Centeno &amp;quot;; segueixen els noms de vuit nois, cap d&amp;#039;ells arribava als 18 anys. A la p\u00E0gina seg\u00FCent trobo un altre anunci similar: &amp;quot; Recuerdo de los 36 alumnos y profesores detenidos-desaparecidos de la Escuela Carlos Pellegrini de Buenos Aires &amp;quot;. I poc despr\u00E9s una nota sobre una parella, Jorge D. Calvo i Adriana Franconetti, desapareguts l&amp;#039;11-9-1977, que acaba amb aquest esl\u00F2gan: &amp;quot; Por la Memoria y por la Justicia. No olvidamos. No perdonamos. No nos reconciliamos. Mam\u00E1, Teresa, Mele, Vito y Gloria &amp;quot;. S\u00F3n la mare i els quatre fills del matrimoni desaparegut. I aix\u00ED cada dia, sovint incloent-hi les fotos dels detinguts-desapareguts, normalment gent molt jove.La dictadura militar argentina dels anys 1976-1983 deix\u00E0 el brutal rastre d&amp;#039;unes 30.000 persones detingudes que, sense ser sotmeses a cap mena de judici, despr\u00E9s van desapar\u00E8ixer. Han passat m\u00E9s de 30 anys i aquesta q\u00FCesti\u00F3 est\u00E0 present en la vida pol\u00EDtica i \u00E9s un tema de debat ben viu. Ara b\u00E9, \u00E9s evident que hi ha un ampli consens, fins i tot en els mitjans de comunicaci\u00F3, en favor de la pol\u00EDtica p\u00FAblica de mem\u00F2ria dels detinguts-desapareguts i d&amp;#039;impuls als judicis contra els repressors. I aix\u00F2, realment, contrasta radicalment amb el que va passar a Catalunya i a Espanya. Sovint s&amp;#039;ha dit que la nostra Transici\u00F3 estava molt marcada per la feblesa pol\u00EDtica de l&amp;#039;oposici\u00F3 democr\u00E0tica que va haver de pactar amb els reformistes franquistes, entre altres coses, la garantia de la impunitat a tots els repressors de la dictadura: l&amp;#039;amnistia del 1977 afect\u00E0 plenament aquests que foren eximits de qualsevol responsabilitat pel que havien fet. Ara b\u00E9, \u00BFencara hem de responsabilitzar la Transici\u00F3 de les febleses de les actuals pol\u00EDtiques p\u00FAbliques de mem\u00F2ria i just\u00EDcia amb les v\u00EDctimes del franquisme? Penso que una cosa fou la inoportunitat i la impot\u00E8ncia pol\u00EDtiques de llavors per jutjar els repressors, i una altra de ben diferent ha estat la poruga i contradict\u00F2ria acci\u00F3 de reconeixement i de dignificaci\u00F3 de les v\u00EDctimes de la dictadura que s&amp;#039;ha seguit.El proc\u00E9s argent\u00ED s&amp;#039;endeg\u00E0 fa poc, l&amp;#039;any 2003, amb el mandat de N\u00E9stor Kirchner i ha seguit amb Cristina Fern\u00E1ndez. Abans nom\u00E9s l&amp;#039;any 1996 s&amp;#039;havia aconseguit emprendre algun judici a causa del segrest de nadons. Amb Kirchner, el Congr\u00E9s vot\u00E0 la nul\u00B7litat de la llei d&amp;#039;obedi\u00E8ncia deguda i de punt final (12-8-2003) i despr\u00E9s la Cort Suprema de Just\u00EDcia declar\u00E0 la inconstitucionalitat de totes les lleis d&amp;#039;impunitat (14-6-2005). Avui els mitjans de comunicaci\u00F3 argentins donen constants informacions dels anomenats &amp;quot;judicis reparadors&amp;quot; contra militars, policies i civils. Mireu algunes dades nom\u00E9s d&amp;#039;aquest mes d&amp;#039;agost: segueix el judici contra els responsables de la sinistra Escuela de Mec\u00E0nica de la Armada (ESMA), on hi va haver uns 5.000 detinguts-desapareguts; ha comen\u00E7at el judici contra els responsables dels sis camps de concentraci\u00F3 coneguts com a Circuito Camps, que estan acusats de la desaparici\u00F3 de 281 persones; a Salta s&amp;#039;inici\u00E0 el judici per la desaparici\u00F3 del que era el governador de la prov\u00EDncia l&amp;#039;any 1976; a Buenos Aires ha comen\u00E7at el judici contra els creadors del &amp;quot; plan sistem\u00E1tico &amp;quot;, responsable de la desaparici\u00F3 de 34 nens (es calcula que es van segrestar uns 500 nens, dels quals nom\u00E9s 105 han recuperat la seva identitat); han comen\u00E7at judicis a Mendoza (24 desapareguts), a Bah\u00EDa Blanca (92 desapareguts) i a Mar del Plata (85 desapareguts). Avui ja arriba a 237 el nombre dels repressors condemnats per tribunals argentins i estan pendents de judici i encausades unes 800 persones m\u00E9s.I aquest proc\u00E9s ha anat acompanyat de nombroses actuacions tendents a la recuperaci\u00F3 de la mem\u00F2ria dels detinguts-desapareguts. El 20 de novembre del 2007 es cre\u00E0 l&amp;#039;ens p\u00FAblic Espai per a la Mem\u00F2ria i la Promoci\u00F3 i Defensa dels Drets Humans, organisme que ha aconseguit ubicar-se en els terreny de l&amp;#039;ESMA, unes 15 hect\u00E0rees a l&amp;#039;avinguda del Libertador, al nord de Buenos Aires. Avui la trentena d&amp;#039;edificis de l&amp;#039;ESMA s\u00F3n les seus de les m\u00E9s destacades associacions de defensa dels drets humans (Abuelas de la Plaza de Mayo, Madres de la Plaza de Mayo, Madre de la L\u00EDnea Fundadora, Familiares de Desaparecidos y Detenidos, Hijos por la Idendidad y la Just\u00EDcia, etc.), aix\u00ED com tamb\u00E9 de l&amp;#039;Archivo de la Memoria, de l&amp;#039;espai Memoria sobre el Terrorismo de Estado i de l&amp;#039;Instituto Espacio para la Memoria (IEM). No fa gaire el Senat argent\u00ED aprov\u00E0 la llei que declarava &amp;quot; sitios de memoria del terrorismo de estado [...] los lugares que funcionaron como centros clandestinos de detenci\u00F3n, tortura y exterminio &amp;quot;. Aquesta llei, a m\u00E9s, ordena a totes les inst\u00E0ncies de l&amp;#039;administraci\u00F3 &amp;quot; facilitar las investigaciones judiciales &amp;quot; contra els repressors.El Memorial Democr\u00E0tic de la Generalitat (MD), creat oficialment el mateix any que l&amp;#039;IEM (2007), ha intentat endegar, per primer cop a Catalunya, una pol\u00EDtica de reconeixement i dignificaci\u00F3 de les v\u00EDctimes del franquisme amb nombroses iniciatives. Ara sembla que el nou govern catal\u00E0 no est\u00E0 gaire d&amp;#039;acord amb el que s&amp;#039;ha fet i, de moment, ha paralitzat la instituci\u00F3, l&amp;#039;ha redu\u00EFda de rang administratiu i n&amp;#039;ha retallat el pressupost. A m\u00E9s, s&amp;#039;han divulgat acusacions sobre la &amp;quot;poca neutralitat&amp;quot; del MD. Per\u00F2, es pot ser neutral amb la repressi\u00F3 franquista? A l&amp;#039;Argentina, la pol\u00EDtica p\u00FAblica avui est\u00E0 basada en tres punts: mem\u00F2ria, veritat i just\u00EDcia. Em temo que a Catalunya, amb el nou Govern, de mem\u00F2ria n&amp;#039;hi haur\u00E0 ben poca, es posar\u00E0 en q\u00FCesti\u00F3 la veritat i de just\u00EDcia m\u00E9s val no parlar-ne. Es veu que de pol\u00EDtiques de mem\u00F2ria n&amp;#039;hi ha de moltes menes."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/opinio/Sobre-politiques-memoria_0_558544160.html>