<http://schema.org/articleBody>
"Estem assistint a una situaci\u00F3 econ\u00F2mica altament complicada. Hem arribat als cinc milions d&amp;#039;aturats, hi ha un problema d&amp;#039;estancament econ\u00F2mic i alguns pronostiquen que hi pot haver una recessi\u00F3. Els pa\u00EFsos del nostre entorn com It\u00E0lia i Gr\u00E8cia estan pressionant la prima de risc del nostre deute i aix\u00F2 provoca un augment dels interessos. A m\u00E9s, els indicadors de d\u00E8ficit p\u00FAblic del primer semestre indiquen que ser\u00E0 molt dif\u00EDcil, si no impossible, assolir els objectius compromesos amb la Uni\u00F3 Europea per a la totalitat de l&amp;#039;any. Tot plegat un escenari molt desolador. Per\u00F2 malgrat totes aquestes adversitats es pot actuar per redre\u00E7ar la situaci\u00F3. Pel que fa al nou govern, haur\u00E0 d&amp;#039;emprendre mesures r\u00E0pidament i no nom\u00E9s d&amp;#039;austeritat de la despesa sin\u00F3 de prioritzaci\u00F3. Hi ha evid\u00E8ncies que seguir amb unes retallades molt severes pot minvar el creixement econ\u00F2mic i accelerar la depressi\u00F3, amb la qual cosa es pot entrar en una espiral econ\u00F2mica molt perillosa. Les mesures d&amp;#039;austeritat s&amp;#039;han de realitzar de manera precisa i selectiva perqu\u00E8 ja s&amp;#039;han aplicat reduccions molt fortes i les que s&amp;#039;afegiran per al 2012 haurien de respectar dos l\u00EDmits: que no penalitzin el creixement i que no malmetin la cohesi\u00F3 social. Aix\u00F2 implica fer una an\u00E0lisi concreta de quines partides pressupost\u00E0ries reduir i no fer un ajust lineal, que \u00E9s el m\u00E9s f\u00E0cil i el que s&amp;#039;ha estat fent fins ara, fruit en part de la urg\u00E8ncia amb qu\u00E8 s&amp;#039;havien de prendre les decisions.Aquesta precisi\u00F3 en la reducci\u00F3 addicional de la despesa p\u00FAblica s&amp;#039;haur\u00E0 de dur a terme en totes les administracions. L&amp;#039;avaluaci\u00F3 en termes de rendibilitat econ\u00F2mica i social hauria de ser el criteri que prevalgu\u00E9s en la selecci\u00F3 de les diferents actuacions p\u00FAbliques, prioritzant o fins i tot potenciant les que siguin m\u00E9s rendibles. Aix\u00ED, per exemple, davant el preocupant nivell d&amp;#039;atur \u00E9s urgent i necessari impulsar i fomentar l&amp;#039;emprenedoria i la creaci\u00F3 d&amp;#039;empreses. Actuar en aquesta direcci\u00F3 \u00E9s altament eficient, ja que la despesa p\u00FAblica que suposa \u00E9s redu\u00EFda i els beneficis econ\u00F2mics i socials de generar ocupaci\u00F3 s\u00F3n realment molt elevats. En aquest \u00E0mbit, es d\u00F3na la paradoxa que els municipis hi juguen un paper molt rellevant, malgrat que la promoci\u00F3 econ\u00F2mica no sigui una compet\u00E8ncia obligat\u00F2ria sin\u00F3 totalment potestativa. Per\u00F2 els ciutadans s&amp;#039;adrecen a l&amp;#039;administraci\u00F3 m\u00E9s propera per sol\u00B7licitar orientaci\u00F3 i acompanyament. L&amp;#039;augment d&amp;#039;aquesta pressi\u00F3 ciutadana els darrers anys, juntament amb el fet que s\u00F3n els ajuntaments els que coneixen m\u00E9s b\u00E9 la realitat del territori, fa que la majoria de municipis, a partir d&amp;#039;una determinada grand\u00E0ria de poblaci\u00F3, tinguin una \u00E0rea espec\u00EDfica de promoci\u00F3 econ\u00F2mica. Aquestes oficines estan dirigides a orientar i formar totes aquelles persones que vulguin dur a terme un projecte empresarial. Tamb\u00E9 actuen de manera important en la inserci\u00F3 laboral dels aturats. Alguns ajuntaments, fins i tot, van m\u00E9s enll\u00E0 fomentant la innovaci\u00F3, creant planters d&amp;#039;empresa, ajudant a la internacionalitzaci\u00F3 de les empreses, etc. Doncs b\u00E9, el resultat d&amp;#039;aquestes \u00E0rees de promoci\u00F3 econ\u00F2mica s\u00F3n excel\u00B7lents. A t\u00EDtol d&amp;#039;exemple, a Barcelona hi ha un municipi que l&amp;#039;any 2010, amb una dotaci\u00F3 de personal de tres treballadors, va aconseguir que es creessin 81 empreses, que van generar 120 llocs de treball. Els n\u00FAmeros parlen per ells mateixos. Tamb\u00E9 des de les universitats s&amp;#039;est\u00E0 impulsant, amb pocs recursos per\u00F2 amb determinaci\u00F3, l&amp;#039;emprenedoria. Actuacions tan senzilles com donar la possibilitat que els treballs de fi de grau i fi de m\u00E0ster, que en els actuals ensenyaments s\u00F3n obligatoris, puguin ser un pla d&amp;#039;empresa pot generar possibles embrions empresarials. I si a m\u00E9s, es fomenta la creaci\u00F3 d&amp;#039;equips d&amp;#039;alumnes de diferent disciplines, l&amp;#039;\u00E8xit pot ser encara molt m\u00E9s alt. Tamb\u00E9 des de les universitats s&amp;#039;est\u00E0 potenciant la relaci\u00F3 universitat-empresa-societat. Al pa\u00EDs hi ha molt bons investigadors, centres de recerca de primer nivell, excel\u00B7lents facultats i escoles de negocis, per\u00F2 fa falta que aquest coneixement arribi a les empreses i a la societat. En aquest sentit, tot l&amp;#039;impuls que des de les universitats s&amp;#039;est\u00E0 fent per apropar aquestes dues realitats \u00E9s molt benvingut. Cal doncs que es fomenti l&amp;#039;esperit emprenedor i que les administracions m\u00E9s properes als ciutadans tinguin un paper decisiu com a orientadors i facilitadors del projecte. Tamb\u00E9 cal, \u00F2bviament, que tant des de les comunitats aut\u00F2nomes com des de l&amp;#039;Estat es doni suport fermament a aquestes iniciatives i s&amp;#039;ajudin els municipis i les universitats perqu\u00E8 potenci\u00EFn aquestes \u00E0rees. Ara b\u00E9, l&amp;#039;actuaci\u00F3 de les diferents administracions en aquest \u00E0mbit ha d&amp;#039;estar plenament coordinada per evitar qualsevol duplicitat. A m\u00E9s, cal tenir en compte que si b\u00E9 aquestes actuacions s\u00F3n molt desitjables no tots els municipis poden disposar d&amp;#039;una oficina de promoci\u00F3 econ\u00F2mica, per\u00F2 s\u00ED que poden gaudir del servei si s&amp;#039;ofereix de manera supramunicipal o mancomunada. En definitiva, amb m\u00E9s de cinc milions d&amp;#039;aturats aquesta \u00E9s una l\u00EDnia priorit\u00E0ria d&amp;#039;actuaci\u00F3 de qualsevol nivell de govern que s&amp;#039;ha de potenciar, ja que els beneficis econ\u00F2mics i socials de generar ocupaci\u00F3 superen, amb escreix, el cost de la despesa p\u00FAblica associada al foment de la creaci\u00F3 d&amp;#039;empreses."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/opinio/Lemprenedoria-bri-desperanca_0_589741022.html>