<http://schema.org/articleBody>
"F\u00E1tima Mernissi (Fes, 1940) \u00E9s un ser especial. &amp;quot;Mai m&amp;#039;he casat perqu\u00E8 cada mat\u00ED necessito tres hores de silenci absolut, i aix\u00F2 els homes ho troben estrany&amp;quot;, explica Mernissi. Intel\u00B7lectual de refer\u00E8ncia al m\u00F3n \u00E0rab com a soci\u00F2loga i experta en l&amp;#039;islam, Mernissi es tenyeix el cabell d&amp;#039;ocre i es vesteix amb un xal, una camisa i un turbant de colors rosa i negre. Tot s&amp;#039;ho fa a mida a sastreries dels barris humils de la seva ciutat, Rabat. &amp;quot;\u00C9s el primer cop que convido periodistes a casa. Els periodistes em molesten. Per aix\u00F2 he rebutjat les invitacions per assistir a la fira del llibre de Casablanca, perqu\u00E8 no em deixen tranquil\u00B7la. S\u00F3n mal educats&amp;quot;.La seva vivenda, en un dels districtes m\u00E9s selectes de Rabat, d\u00F3na al pati d&amp;#039;una escola. Constantment se sent el xivarri dels nens que hi juguen, per\u00F2 Mernissi no se&amp;#039;n queixa pas. De fet, Mernissi no sembla que tingui necessitat de queixar-se perqu\u00E8 sovint els seus desitjos s\u00F3n ordres. Es fa obeir per la gent que l&amp;#039;envolta, per nosaltres tamb\u00E9. Ens mana que ens asseguem i l&amp;#039;obe\u00EFm, em dicta el titular que ha de portar aquest reportatge i no tinc altre remei que apuntar-ho; ens mana amb una contund\u00E8ncia aclaparadora que nom\u00E9s li fem fotografies d&amp;#039;esquena perqu\u00E8 vol mantenir cert anonimat. Vol passar desapercebuda, sobretot ara: &amp;quot;Estic a punt d&amp;#039;acabar el treball de camp per al meu nou llibre, un estudi sobre els interessos del jovent en el m\u00F3n musulm\u00E0. El titular\u00E9 Per qu\u00E8 l&amp;#039;islam fa por a Occident&amp;quot; . Aquest llibre i un altre sobre els preceptes de l&amp;#039;amor isl\u00E0mic del fil\u00F2sof \u00E0rab del segle XIV Ibn Qayyim al-Jawziyya s\u00F3n els dos treballs que est\u00E0 enllestint. Tots dos tenen en com\u00FA una tesi desconeguda a Occident: els pa\u00EFsos musulmans han comen\u00E7at una globalitzaci\u00F3 alternativa als valors del capital i de l&amp;#039;individualisme occidental, per\u00F2 tamb\u00E9 una globalitzaci\u00F3 oposada al fonamentalisme. Mernissi far\u00E0 el que pugui per demostrar-nos a peu de carrer que el m\u00F3n isl\u00E0mic ha iniciat una transformaci\u00F3 hist\u00F2rica. Les revoltes democr\u00E0tiques a Egipte i Tun\u00EDsia s\u00F3n la prova que Mernissi necessitava per confirmar la seva tesi.Hatim, l&amp;#039;artes\u00E0 autodidacte Mernissi fa una excepci\u00F3 en el seu veto al fot\u00F2graf i demana que la retratem amb el seu comerciant favorit del barri d&amp;#039;Akkari. Es diu Hatim, un personatge que fascina Mernissi perqu\u00E8 el considera el paradigma del musulm\u00E0 del futur: un artes\u00E0 autodidacte que aprofita les oportunitats de l&amp;#039;era digital per formar-se i sobreposar-se a les mancances del sistema. Per Mernissi, els marroquins s\u00F3n un poble d&amp;#039;artesans i alhora artistes. S&amp;#039;atura per observar admirada els ebenistes, els ferreters, els forners i els joves que s&amp;#039;aventuren a internet: &amp;quot;Fins i tot a internet es treballa amb les mans&amp;quot;. Des d&amp;#039;aquesta veneraci\u00F3 per una societat gremial, Mernissi construeix un m\u00F3n ideal amb figures com Hatim. Amb 39 anys, Hatim s&amp;#039;ha convertit en una icona d&amp;#039;Akkari perqu\u00E8 tot sol s&amp;#039;ha anat formant fins a ser un prodigi de la mec\u00E0nica i de l&amp;#039;electr\u00F2nica. Asseguren els ve\u00EFns que pot arreglar qualsevol aparell, dels ordinadors als microones que s&amp;#039;apilen davant la seva botiga min\u00FAscula.M\u00E9s endavant, a la medina de Rabat -o, com ella l&amp;#039;anomena, &amp;quot;la medina digital&amp;quot;-, Mernissi ens mana seguir-la pels carrerons on es venen DVDs pirates. S&amp;#039;hi troben les \u00FAltimes estrenes cinematogr\u00E0fiques, per\u00F2 tamb\u00E9 els productes que s\u00F3n el seu objecte d&amp;#039;estudi: per una banda apunta les tend\u00E8ncies musicals m\u00E9s consumides i per l&amp;#039;altra pren nota dels productes audiovisuals d&amp;#039;aprenentatge que es venen: cursos d&amp;#039;idiomes, de comptabilitat o d&amp;#039;anatomia. &amp;quot;Les estad\u00EDstiques de l&amp;#039;ONU indiquen que al m\u00F3n hi ha milions d&amp;#039;analfabets. Jo no m&amp;#039;ho crec. Potser no tenen el graduat escolar, per\u00F2 s\u00ED que es formen: a internet&amp;quot;.Bannour, el sofista del desert Hi ha altres figures que formen l&amp;#039;imaginari de Mernissi. Potser el m\u00E9s conegut \u00E9s Mohamed Bannour, l&amp;#039;artista que protagonitza part del seu llibre Les sinbads marocains  -tradu\u00EFt al castell\u00E0 com El hilo de Pen\u00E9lope -. Segons els nostres par\u00E0metres, Bannour seria un home allunyat del progr\u00E9s de la globalitzaci\u00F3. Viu a Zagora, una petita ciutat propera a la frontera amb Alg\u00E8ria. Es dedica a elaborar peces ornamentals de fusta. A Mernissi la va captivar un mirall fet per ell de formes asim\u00E8triques que no combregava en absolut amb la tradici\u00F3 isl\u00E0mica. Mernissi li va comprar el mirall i ens el mostra a casa seva mentre descriu el personatge: &amp;quot;Era analfabet per\u00F2 havia apr\u00E8s diversos idiomes escoltant canals de la televisi\u00F3 per sat\u00E8l\u00B7lit i internet. \u00C9s un sofista, un ser que d\u00F3na valor a la humanitat per l&amp;#039;art de viure i no pels diners&amp;quot;.Amr Khaled i el quiosquer \u00C9s en el concepte de l&amp;#039;amor que Mernissi basa aquesta globalitzaci\u00F3 isl\u00E0mica. El llibre sobre Ibn Qayyim resumeix les 50 descripcions de l&amp;#039;amor que feia aquest savi. La idea la va tenir en una confer\u00E8ncia a Bahrain: un jove egipci li va demanar que resum\u00EDs per a un p\u00FAblic jove els conceptes b\u00E0sics d&amp;#039;Ibn Qayyim. &amp;quot;El seu pensament \u00E9s un referent contemporani. Es va avan\u00E7ar sis segles al descobriment a Occident de la intel\u00B7lig\u00E8ncia emocional! La seva obra es pot trobar en DVD als basars del m\u00F3n \u00E0rab, per\u00F2 faltava una guia escrita que resum\u00EDs les seves idees&amp;quot;.El gran t\u00F2tem d&amp;#039;aquest islam democr\u00E0tic i hum\u00E0 que descriu Mernissi \u00E9s Amr Khaled, el rei del  show business egipci que s&amp;#039;ha fet d&amp;#039;or predicant les virtuts dialogants i pac\u00EDfiques de l&amp;#039;islam. Per provar-nos la influ\u00E8ncia de Khaled, Mernissi ens passeja per les botigues properes a la mesquita d&amp;#039;Akkari. Abdal\u00B7lah Ruf \u00E9s un quiosquer que ven productes religiosos als fidels de la mesquita. Per\u00F2 els DVDs i els llibres que m\u00E9s ven no s\u00F3n salms religiosos sin\u00F3 les confer\u00E8ncies en qu\u00E8 Khaled destaca que els valors de la tradici\u00F3 isl\u00E0mica s\u00F3n perfectament aplicables per modernitzar el m\u00F3n, m\u00E9s i tot que els models culturals d&amp;#039;Occident. &amp;quot;Estimem Khaled perqu\u00E8 \u00E9s l&amp;#039;ant\u00EDtesi del radicalisme; ofereix un m\u00F3n de pau&amp;quot;, diu Ruf.A prop del quiosc de Ruf, un drogoaddicte que esnifa cola es dirigeix cap a nosaltres amb ganes de gresca. Mernissi ens ordena amb crits que el fot\u00F2graf abaixi la c\u00E0mera. Explica que &amp;quot;la comunitat el respecta i no el deixar\u00E0 mai de banda; tothom fa un esfor\u00E7 per integrar-lo&amp;quot;.Despr\u00E9s que l&amp;#039;home hagi marxat, Mernissi conclou que aquests tipus de coses s\u00F3n les que han marcat la difer\u00E8ncia entre la globalitzaci\u00F3 isl\u00E0mica i l&amp;#039;occidental: &amp;quot;Amb la crisi del sistema capitalista, mentre a l&amp;#039;Oest s&amp;#039;obsessionen amb Ossama bin Laden i ens demonitzen, al m\u00F3n \u00E0rab apareixen gurus com Amr Khaled. La revoluci\u00F3 a Egipte \u00E9s una reacci\u00F3 contra el sistema capitalista occidental i a favor d&amp;#039;un m\u00F3n m\u00E9s solidari. \u00C9s el moment del que considero el bon islam&amp;quot;."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/mites-Fatima-Mernissi_0_434956535.html>