<http://schema.org/articleBody>
"El ministre vene&amp;amp;ccedil;ol&amp;amp;agrave; Eulogio del Pino va vaticinar despr&amp;amp;eacute;s de l&amp;amp;rsquo;&amp;amp;uacute;ltima reuni&amp;amp;oacute; de l&amp;amp;rsquo;Organitzaci&amp;amp;oacute; de Pa&amp;amp;iuml;sos Exportadors de Petroli (OPEP) que el preu del barril del petroli podia baixar fins als 20 d&amp;amp;ograve;lars. Ho justificava pel desacord entre els membres del c&amp;amp;agrave;rtel, que no es van posar d&amp;amp;rsquo;acord per prendre una decisi&amp;amp;oacute; per frenar la caiguda del preu. Sembla que no s&amp;amp;rsquo;equivocava, perqu&amp;amp;egrave; el petroli ha seguit des d&amp;amp;rsquo;aleshores la senda baixista -iniciada l&amp;amp;rsquo;estiu del 2014- i divendres va tancar a poc m&amp;amp;eacute;s de 29 d&amp;amp;ograve;lars el barril de Brent (de refer&amp;amp;egrave;ncia a Europa), un ter&amp;amp;ccedil; respecte al m&amp;amp;agrave;xim de fa un any i mig. L&amp;amp;rsquo;&amp;amp;uacute;ltim cop que es va veure el petroli a menys de 30 d&amp;amp;ograve;lars Jos&amp;amp;eacute; Mar&amp;amp;iacute;a Aznar presidia el govern espanyol. Era el mar&amp;amp;ccedil; del 2004.Altres opinions refermen la idea que el descens del preu encara no s&amp;amp;rsquo;ha aturat. Ho va aventurar fa uns mesos el banc d&amp;amp;rsquo;inversions Goldman Sachs i, aquesta mateixa setmana, el director financer de Royal Dutch Shell admetia aquesta possibilitat davant els analistes financers de la City londinenca. Tamb&amp;amp;eacute; els experts de Morgan Stanley creuen que el petroli pot baixar fins als 20 d&amp;amp;ograve;lars el barril.El problema &amp;amp;eacute;s saber si la caiguda dels preus es deu a un exc&amp;amp;eacute;s d&amp;amp;rsquo;oferta, a una caiguda de la demanda o a la combinaci&amp;amp;oacute; dels dos factors. Goldman hi veu m&amp;amp;eacute;s un problema d&amp;amp;rsquo;oferta: un exc&amp;amp;eacute;s d&amp;amp;rsquo;estocs, un hivern no gaire fred i l&amp;amp;rsquo;alentiment de les economies emergents estan conduint els preus a la baixa, segons els analistes d&amp;amp;rsquo;aquest banc. Morgan Stanley, en canvi, creu que nom&amp;amp;eacute;s una part &amp;amp;eacute;s culpa de l&amp;amp;rsquo;exc&amp;amp;eacute;s d&amp;amp;rsquo;oferta. La resta l&amp;amp;rsquo;atribueix a l&amp;amp;rsquo;enfortiment del d&amp;amp;ograve;lar, i afegeix que si el iuan xin&amp;amp;egrave;s es devalua un 15% addicional el barril podria baixar a 20 d&amp;amp;ograve;lars.La Xina sembla que s&amp;amp;rsquo;ha convertit en la clau dels sotracs que viuen en el comen&amp;amp;ccedil;ament d&amp;amp;rsquo;aquest any 2016 els mercats borsaris, els de primeres mat&amp;amp;egrave;ries i la borsa. Per a Pedro Aznar, professor del departament d&amp;amp;rsquo;economia d&amp;amp;rsquo;Esade, la Xina aporta molta incertesa. Els mercats, diu, no saben fins on arribar&amp;amp;agrave; l&amp;amp;rsquo;alentiment de l&amp;amp;rsquo;economia xinesa. Aix&amp;amp;ograve; fa que no se s&amp;amp;agrave;piga com ser&amp;amp;agrave; el seu aterratge i com afectar&amp;amp;agrave; a la resta del m&amp;amp;oacute;n. &amp;amp;ldquo;No sabem com es traslladar&amp;amp;agrave; als Estats Units i a Europa el problema xin&amp;amp;egrave;s&amp;amp;rdquo;, apunta. Als emergents est&amp;amp;agrave; una mica m&amp;amp;eacute;s clar: grans productors com el Brasil i R&amp;amp;uacute;ssia estan en recessi&amp;amp;oacute; i el preu del petroli els suposa greus problemes. Impacte en els productorsEl que s&amp;amp;iacute; que pot passar, indica Pedro Aznar, &amp;amp;eacute;s que es redueixi la producci&amp;amp;oacute; de petroli. Al preu actual, molts productors -sobretot els del  fracking dels Estats Units- ja perden diners perqu&amp;amp;egrave; han hagut de fer importants inversions. Segons el  Financial Times, les petrolieres de tot el m&amp;amp;oacute;n han ajornat projectes d&amp;amp;rsquo;inversi&amp;amp;oacute; per 380.000 milions de d&amp;amp;ograve;lars -a banda d&amp;amp;rsquo;importants retallades de plantilla-, que deixaran al subs&amp;amp;ograve;l 27.000 milions de barrils. Perqu&amp;amp;egrave; aquests projectes siguin viables el preu del barril hauria d&amp;amp;rsquo;estar en uns 62 d&amp;amp;ograve;lars.Per al professor Aznar, el que est&amp;amp;agrave; passant &amp;amp;eacute;s la suma d&amp;amp;rsquo;un problema d&amp;amp;rsquo;exc&amp;amp;eacute;s d&amp;amp;rsquo;oferta i de poca demanda. Per&amp;amp;ograve;, a m&amp;amp;eacute;s, recorda que el preu del petroli no deixa de ser un term&amp;amp;ograve;metre de com est&amp;amp;agrave; l&amp;amp;rsquo;economia. I la baixada del preu albira un alentiment de l&amp;amp;rsquo;economia, cosa que pot posar en una greu situaci&amp;amp;oacute; les finances d&amp;amp;rsquo;alguns pa&amp;amp;iuml;sos. L&amp;amp;rsquo;Ar&amp;amp;agrave;bia Saudita -el segon productor de petroli del m&amp;amp;oacute;n i el primer exportador- ja ha introdu&amp;amp;iuml;t retallades importants en els seus pressupostos per al 2016, tot i que &amp;amp;eacute;s el principal causant de la rebaixa del preu, ja que vol mantenir la producci&amp;amp;oacute; en nivells elevats. I R&amp;amp;uacute;ssia ha anunciat tamb&amp;amp;eacute; un pla de retallades d&amp;amp;rsquo;un 10% del pressupost en cadascun dels ministeris. Altres pa&amp;amp;iuml;sos productors, com el Brasil, tamb&amp;amp;eacute; pateixen el baix preu del petroli. Un 10% del PIB del Brasil dep&amp;amp;egrave;n de la petrolieraPetrobras, per&amp;amp;ograve;, a m&amp;amp;eacute;s, la situaci&amp;amp;oacute; del pa&amp;amp;iacute;s s&amp;amp;rsquo;agreuja per la devaluaci&amp;amp;oacute; del real respecte al d&amp;amp;ograve;lar i la caiguda de l&amp;amp;rsquo;exportaci&amp;amp;oacute; d&amp;amp;rsquo;altres primeres mat&amp;amp;egrave;ries (a banda del petroli per la debilitat xinesa.La situaci&amp;amp;oacute; ja ha provocat grans difer&amp;amp;egrave;ncies a l&amp;amp;rsquo;OPEP. Alguns representants, com Nig&amp;amp;egrave;ria, han demanat una cimera extraordin&amp;amp;agrave;ria, tot i que l&amp;amp;rsquo;Ar&amp;amp;agrave;bia Saudita no hi sembla disposada i vol esperar a la reuni&amp;amp;oacute; ordin&amp;amp;agrave;ria del juny. Una altra possible conseq&amp;amp;uuml;&amp;amp;egrave;ncia &amp;amp;eacute;s que alguns estats productors, per poder mantenir les seves finances, inundin el mercat encara amb m&amp;amp;eacute;s producci&amp;amp;oacute;. Aix&amp;amp;ograve; podria passar a Vene&amp;amp;ccedil;uela o R&amp;amp;uacute;ssia, segons el professor Aznar, que encara veu un altre perill de desestabilitzaci&amp;amp;oacute; pol&amp;amp;iacute;tica en aquests pa&amp;amp;iuml;sos on els ingressos del petroli han perm&amp;amp;egrave;s fins ara mantenir bona part de les pol&amp;amp;iacute;tiques p&amp;amp;uacute;bliques.Beneficis per a CatalunyaL&amp;amp;rsquo;abaratiment del cru ha tingut fins ara un efecte positiu per a l&amp;amp;rsquo;economia catalana. Entre el gener i l&amp;amp;rsquo;octubre del 2015 la factura energ&amp;amp;egrave;tica catalana es va reduir en m&amp;amp;eacute;s de 2.200 milions, i l&amp;amp;rsquo;espanyola en m&amp;amp;eacute;s de 10.300 milions respecte al mateix per&amp;amp;iacute;ode de l&amp;amp;rsquo;any anterior, segons les dades de l&amp;amp;rsquo;ICEX (l&amp;amp;rsquo;institut de comer&amp;amp;ccedil; exterior). Segons Aznar, l&amp;amp;rsquo;abaratiment del petroli afavoreix m&amp;amp;eacute;s les empreses catalanes que les d&amp;amp;rsquo;altres pa&amp;amp;iuml;sos competidors perqu&amp;amp;egrave; l&amp;amp;rsquo;energia gastada per cada euro de PIB al nostre pa&amp;amp;iacute;s &amp;amp;eacute;s m&amp;amp;eacute;s elevada. Per&amp;amp;ograve; no tot &amp;amp;eacute;s bo: si l&amp;amp;rsquo;alentiment de l&amp;amp;rsquo;economia xinesa &amp;amp;eacute;s fort, el pa&amp;amp;iacute;s europeu m&amp;amp;eacute;s afectat &amp;amp;eacute;s Alemanya, que &amp;amp;eacute;s el que t&amp;amp;eacute; m&amp;amp;eacute;s relacions econ&amp;amp;ograve;miques amb el gegant xin&amp;amp;egrave;s, per&amp;amp;ograve; indirectament tamb&amp;amp;eacute; afectar&amp;amp;agrave; les empreses catalanes i espanyoles, perqu&amp;amp;egrave; exporten molt a Alemanya.La rebaixa del preu del petroli tamb&amp;amp;eacute; t&amp;amp;eacute; un altre perill, diu Aznar, que &amp;amp;eacute;s que les pol&amp;amp;iacute;tiques del Banc Central Europeu per fer pujar la inflaci&amp;amp;oacute; quedin en res. &amp;amp;ldquo;I la paraula  deflaci&amp;amp;oacute; fa molta por als economistes&amp;amp;rdquo;, avisa.Els consumidors s&amp;amp;rsquo;han beneficiat molt relativament de la caiguda dels preus del cru. El preu del petroli va caure un 34% el 2015, per&amp;amp;ograve; el litre de gasoil nom&amp;amp;eacute;s va baixar un 29% i el de la gasolina de 95 octans un 19%. &amp;amp;Eacute;s l&amp;amp;rsquo;anomenat  efecte ploma : la rebaixa del petroli es trasllada lentament als combustibles perqu&amp;amp;egrave; gaireb&amp;amp;eacute; la meitat del preu dels carburants s&amp;amp;oacute;n impostos. A m&amp;amp;eacute;s, quan baixa el preu del petroli les gasolineres augmenten el marge, segons ha denunciat en els seus informes la Comissi&amp;amp;oacute; Nacional dels Mercats i la Compet&amp;amp;egrave;ncia (CNMC)."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/economia/mon-petroli-vint-dolars-possible_0_1505849439.html>