<http://schema.org/articleBody>
"Parl\u00E0vem l&amp;#039;altre dia de les met\u00E0tesis: una s\u00E0via estrat\u00E8gia que altera l&amp;#039;ordre dels sons d&amp;#039;un mot per facilitar-ne la pron\u00FAncia.Les met\u00E0tesis han hagut de lluitar amb un academicisme que sovint les ha considerat paraules mal dites, ignorant que el que aco moda la llengua al parlant sovint la millora.En aquest estira-i-arronsa, algunes s&amp;#039;han imposat, d&amp;#039;altres han perdut i d&amp;#039;altres encara batallen.Dues met\u00E0tesis triomfants s\u00F3n \u00F2liba per \u00F2bila i trempat per temprat . Dues que s&amp;#039;han estavellat contra la norma s\u00F3n gavinet per ga nivet i llangonissa per llonganissa . I dues que encara batallen s\u00F3n quitxalla per xicalla -s&amp;#039;imposa la met\u00E0tesi- i euga per egua o \u00E0liga per \u00E0guila -m\u00E9s aviat guanya la forma culta-.De vegades a la met\u00E0tesi la frena l&amp;#039;arrel l\u00E8xica: sa\u00EFm ( llard ) frena l&amp;#039; ensiamada de Mallorca, que ha de ser ensa\u00EFmada . L&amp;#039;\u00FAnica enciamada bona \u00E9s d&amp;#039; enciam i gaireb\u00E9 sempre en diem amanida .Hi ha una cas, per\u00F2, que mereix que ens hi aturem: \u00E9s el de darrere . Aquest adverbi -aglutinaci\u00F3 de de rere - acaba en e seguint la pron\u00FAncia occidental i contra el criteri inicial de Fabra . Ara darrera,  malgrat el t\u00EDtol d&amp;#039;alguna obra de teatre, \u00E9s nom\u00E9s el femen\u00ED de darrer .Per\u00F2 la forma metat\u00E8tica radere era la m\u00E9s usada en molts dialectes i es mant\u00E9 for\u00E7a viva. L&amp;#039;Alcover-Moll, l&amp;#039;\u00FAnic diccionari que la recull, la titlla de vulgarisme. No s\u00E9 qu\u00E8 t\u00E9 de vulgar fer m\u00E9s f\u00E0cil una pron\u00FAncia i potser ja seria hora d&amp;#039;admetre radere  en registre col\u00B7loquial."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/opinio/Que-metatesi-que-paraula-dita_0_436156397.html>