<http://schema.org/articleBody>
"El president del FC Barcelona, Sandro Rosell, ha explicat aquest dilluns que, quan la seva junta va prendre possessi\u00F3 del c\u00E0rrec l&amp;#039;1 de juliol del 2010, va descobrir que l&amp;#039;entitat blaugrana &amp;quot;devia m\u00E9s de 60 milions d&amp;#039;euros als jugadors&amp;quot;, comptant totes les seccions professionals.&amp;quot;En unes setmanes hav\u00EDem de pagar 100 milions, doncs a m\u00E9s d&amp;#039;aquells 60 se&amp;#039;n devien m\u00E9s de 30 milions a la Seguretat Social&amp;quot;, ha declarat aquest mat\u00ED durant el judici sobre la impugnaci\u00F3 de l&amp;#039;assemblea del 16 d&amp;#039;octubre del 2010 per part de l&amp;#039;expresident del club, Joan Laporta.Rosell ha acudit a declarar a la Ciutat de la Just\u00EDcia en representaci\u00F3 del FC Barcelona, al qual Laporta i els seus directius van demandar despr\u00E9s que en la citada assemblea s&amp;#039;acord\u00E9s exercir un acci\u00F3 de responsabilitat social contra ells per les p\u00E8rdues de 47,8 milions d&amp;#039;euros acumulades en el seu mandat.Segons Laporta, el club no li va permetre, tal com estableix l&amp;#039;article 50 dels estatuts, defensar davant els socis compromissaris la seva gesti\u00F3 econ\u00F2mica, que es va tancar amb un super\u00E0vit d&amp;#039;11,1 milions al tancament de la temporada 2009-10. En aquella assemblea, en canvi, es van aprovar unes p\u00E8rdues de 79,6 milions en aquell \u00FAltim exercici.&amp;quot;Vam sotmetre a l&amp;#039;aprovaci\u00F3 dels socis els mateixos comptes que va presentar la directiva de Laporta, per\u00F2 aplicant les set excepcions que va determinar l&amp;#039;auditoria de Deloitte, que a m\u00E9s va ser l&amp;#039;elegida per ell, no per nosaltres&amp;quot;, ha explicat Rosell.El president ha aclarit que Laporta, com la resta de compromissaris, va tenir a la seva disposici\u00F3 els comptes que se n&amp;#039;anaven a aprovar deu dies abans, per\u00F2 no es va presentar en les oficines del club.&amp;quot;Tamb\u00E9 el vam convidar, com expresident i compromissari, que vingu\u00E9s a l&amp;#039;assemblea a expressar all\u00F2 que consider\u00E9s oport\u00FA fins a dues vegades, per\u00F2 els estatuts no permeten defensar uns comptes alternatius que a m\u00E9s no es corresponen amb la realitat&amp;quot;, ha afegit.El m\u00E0xim mandatari del FC Barcelona ha insistit que deixar a Laporta defensar el seu \u00FAltim any de gesti\u00F3 econ\u00F2mica davant els socis no hagu\u00E9s tingut sentit: &amp;quot;Els n\u00FAmeros no eren reals, i jo el que volia era comen\u00E7ar el nostre mandat amb la m\u00E0xima transpar\u00E8ncia; no enganyar la gent&amp;quot;.Durant el judici, els advocats dels demandants han acusat l&amp;#039;actual directiva de manipular l&amp;#039;assemblea, aportant dades esbiaixades de la &amp;#039;due diligence&amp;#039; que va encarregar el club, amb l&amp;#039;\u00FAnic prop\u00F2sit de danyar la imatge de la junta anterior i aplanar el cam\u00ED a un posterior vot favorable a l&amp;#039;acci\u00F3 de responsabilitat.Rosell ho ha negat amb rotunditat. &amp;quot;La &amp;#039;due diligence&amp;#039; va ser una eina m\u00E9s de transpar\u00E8ncia que vam utilitzar en aquella assemblea. Vam ser totalment neutrals. Tant \u00E9s aix\u00ED, que jo vaig donar m\u00E9s arguments perqu\u00E8 la gent vot\u00E9s en contra de l&amp;#039;acci\u00F3 de responsabilitat que a favor i a m\u00E9s vaig votar en blanc&amp;quot;, ha recordat.El que va passar, segons l&amp;#039;opini\u00F3 de Rosell, \u00E9s que aquella &amp;#039;due diligence&amp;#039; va revelar alguns detalls de la gesti\u00F3 de Laporta &amp;quot;dif\u00EDcils d&amp;#039;explicar&amp;quot;, com 3 o 4 milions en despeses de seguretat sense justificar, els 18 milions que es van pagar pels terrenys de Viladecans o els 20.000 euros que es gastaven per partit en &amp;#039;c\u00E0tering&amp;#039;, &amp;quot;xifres fora de tota l\u00F2gica&amp;quot;, ha apuntat.Sandro Rosell ha recordat, a m\u00E9s, que la situaci\u00F3 econ\u00F2mica era tan delicada quan va accedir al c\u00E0rrec, que el club va poder tirar endavant gr\u00E0cies a un cr\u00E8dit sindicat de 155 milions, dels que aproximadament 100 immediatament es van destinar a saldar el deute amb els jugadors i amb la Seguretat Social.El president del Bar\u00E7a ha explicat que aquell cr\u00E8dit sindicat, que havia comen\u00E7at a negociar Laporta abans d&amp;#039;acabar el seu mandat, va haver de renegociar-se quan ell i el seu equip es van fer c\u00E0rrec del club.&amp;quot;Vam haver de comen\u00E7ar a negociar de zero, perqu\u00E8 no ens agradaven les garanties que l&amp;#039;anterior junta havien donat als bancs, com per exemple, l&amp;#039;augment de les quotes dels abonaments dels socis&amp;quot;, ha revelat.En aquest sentit, Rosell ha destacat que ells van donar un altre tipus de garanties &amp;quot;com contractes de patrocini&amp;quot;, i que, a m\u00E9s, altres bancs es van sumar al cr\u00E8dit sindicat quan van saber que havien guanyat les eleccions &amp;quot;perqu\u00E8 tenien m\u00E9s confian\u00E7a en la nostra gesti\u00F3 que en la de la junta anterior&amp;quot;, ha sentenciat.Durant la vista, que s&amp;#039;ha celebrat al jutjat de primera inst\u00E0ncia n\u00FAmero 30 de Barcelona, tamb\u00E9 han testificat, entre d&amp;#039;altres, Xavi Faus, vicepresident econ\u00F2mic de l&amp;#039;entitat blaugrana, el secretari de l&amp;#039;actual junta, Toni Freixa, l&amp;#039;empleat de KPMG que va realitzar la &amp;#039;due diligence&amp;#039; i la va explicar a l&amp;#039;assemblea i el notari que va donar fe dels acords.El pr\u00F2xim 11 de novembre est\u00E0 prevista la represa del judici amb el visionat de la gravaci\u00F3 de l&amp;#039;assemblea de compromissaris del 2010. Despr\u00E9s, el cas quedar\u00E0 vist per a sent\u00E8ncia."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/esports/barca/declaracions-Sandro-Rosell-Ciutat-de-la-Justicia_0_578342293.html>