<http://schema.org/articleBody>
"A l&amp;#039;ex\u00E8rcit dels Estats Units, la benzina transportada fins als sortidors de les bases de l&amp;#039;Afganistan on reposten els vehicles militars li costa 75 euros el litre, segons dades de l&amp;#039;analista Nathan Hughes a la web Stratfor. Tot un any de cooperaci\u00F3 civil a l&amp;#039;Afganistan costa a la butxaca dels contribuents nord-americans l&amp;#039;equivalent a 10 dies d&amp;#039;operacions de guerra, segons va remarcar dijous Hillary Clinton al Comit\u00E8 de Relacions Exteriors del Senat. Una d\u00E8cada de guerres a l&amp;#039;Iraq i a l&amp;#039;Afganistan ha costat als EUA un bili\u00F3 de d\u00F2lars (un bili\u00F3 nostre, un mili\u00F3 de milions de d\u00F2lars), segons va explicar dimecres passat el president Obama. Washington ha fet comptes. Corneta, toqueu retirada.Ha arribat l&amp;#039;hora&amp;quot;Am\u00E8rica, \u00E9s hora de concentrar-se en la construcci\u00F3 d&amp;#039;una naci\u00F3 aqu\u00ED a casa&amp;quot;, va proclamar Obama. La transcripci\u00F3 del discurs presidencial de retirada de les tropes de l&amp;#039;Afganistan que va enviar la Casa Blanca als periodistes mostra que la frase estava escrita com un par\u00E0graf. Era el missatge de l&amp;#039;aspirant a una reelecci\u00F3 amena\u00E7ada pel pas convalescent de l&amp;#039;economia. Els temps dels desplegaments massius de tropes s&amp;#039;han acabat fins a nova ordre. \u00C9s temps d&amp;#039;operacions m\u00E9s quir\u00FArgiques i menys invasives, per\u00F2, sobretot, \u00E9s temps de pagar-se les guerres que el pa\u00EDs es pugui permetre. Com va denunciar dilluns la Confer\u00E8ncia d&amp;#039;Alcaldes dels Estats Units, no poden &amp;quot;construir carreteres i ponts a Bagdad i a Kandahar, i no a Baltimore i Kansas City&amp;quot;.Per si no quedava prou clar, ahir, Obama va insistir que la retirada era en el millor inter\u00E8s de l&amp;#039;economia nord-americana. Quina economia? Si el president hagu\u00E9s vist Nueve reinas hauria pogut ajudar-se de l&amp;#039;escena en qu\u00E8 el personatge encarnat per Ricardo Dar\u00EDn camina pel Buenos Aires assolat per la crisi, es treu una barreta de xocolata de la butxaca, en llegeix l&amp;#039;embolcall i xiuxiueja: &amp;quot;Fabricat a Gr\u00E8cia. Aquest pa\u00EDs se&amp;#039;n va a la merda&amp;quot;. El president va ser m\u00E9s polit: &amp;quot;Hem de renovar la promesa de la manufactura nord-americana. Hem d&amp;#039;assegurar que Am\u00E8rica continu\u00EF sent en aquest segle el que va ser en el passat: un pa\u00EDs que fabrica coses&amp;quot;.Els Estats Units i Europa estan comprovant amb les dades de l&amp;#039;atur a la m\u00E0 els costos socials que ha significat convertir-se en una societat de consumidors endeutats de productes fabricats a l&amp;#039;\u00C0sia. La p\u00E8rdua de teixit industrial est\u00E0 acabant amb la classe mitjana i les aspiracions de milions de treballadors de progressar, tant ells com els seus fills. I si la desaparici\u00F3 de les classes mitjanes \u00E9s un fenomen de greus i incalculables conseq\u00FC\u00E8ncies a qualsevol pa\u00EDs, aqu\u00ED adquireix proporcions de negaci\u00F3 de la hist\u00F2ria, perqu\u00E8 del progr\u00E9s generacional als Estats Units se&amp;#039;n diu &amp;quot;somni americ\u00E0&amp;quot;.Aquest no \u00E9s tan sols el pa\u00EDs de la llibertat sin\u00F3 el lloc del m\u00F3n on els fills viuran millor que els pares. Hi ha una tropa d&amp;#039;opinadors que d\u00F3na el somni americ\u00E0 per enterrat, per\u00F2 la narrativa nacional lluita amb tots els seus meg\u00E0fons per mantenir-lo viu. I el president \u00E9s el narrador en cap.Fet a Am\u00E8ricaNo crec que Obama pens\u00E9s nom\u00E9s en barretes de xocolata quan proposava ressuscitar el made in USA , sin\u00F3, sobretot, en el tipus de producte que innova i marca tend\u00E8ncia a tot el m\u00F3n. Fabricar i innovar \u00E9s a l&amp;#039;ADN americ\u00E0. Comen\u00E7a amb Franklin i Fulton, continua amb els germans Wright, Thomas Edison i Henry Ford, i arriba fins avui amb Bill Gates i Steve Jobs.No \u00E9s la crisi econ\u00F2mica l&amp;#039;\u00FAnica ra\u00F3 per a la retirada de l&amp;#039;Afganistan. Fins i tot \u00E9s possible que en sigui una excusa, real, per\u00F2 excusa, perqu\u00E8 el principal problema d&amp;#039;aquesta guerra \u00E9s que ning\u00FA no sap gaire en qu\u00E8 consisteix la vict\u00F2ria. Per\u00F2 la crisi ha acabat for\u00E7ant la retirada. Avui l&amp;#039;Oncle Sam no ens pregunta amb el seu dit acusador qu\u00E8 fem per la vict\u00F2ria sin\u00F3 per tornar les f\u00E0briques a Am\u00E8rica."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/Que-tornin-fabriques_0_506349422.html>