<http://schema.org/articleBody>
"Cercs ha estat testimoni dels canvis energ\u00E8tics dels segles XX i XXI. El petit municipi del Bergued\u00E0 acull des del 1929 una central t\u00E8rmica de carb\u00F3 i des de molt abans \u00E9s zona de tradici\u00F3 minera.L&amp;#039;empresa el\u00E8ctrica E.ON, propiet\u00E0ria de la central actual, inaugurada el 1971, ha iniciat aquest juliol el proc\u00E9s de tancament de la instal\u00B7laci\u00F3, que culminar\u00E0 a finals d&amp;#039;any. Es tracta de l&amp;#039;\u00FAltima central de carb\u00F3 de Catalunya. La instal\u00B7laci\u00F3 ha complert els 40 anys de vida \u00FAtil, cosa que se suma a l&amp;#039;esgotament dels recursos locals de carb\u00F3 -fins ara cremava majorit\u00E0riament carb\u00F3 d&amp;#039;importaci\u00F3- i que la fa &amp;quot;inviable a curt i mitj\u00E0 termini&amp;quot;, segons explica l&amp;#039;empresa.A m\u00E9s, el funcionament de Cercs es veia limitat per la legislaci\u00F3 mediambiental actual, que fixa uns nivells m\u00E0xims d&amp;#039;emissions i una efici\u00E8ncia que la central no pot complir. De fet, la central es va acollir al Pla Nacional de Reducci\u00F3 d&amp;#039;Emissions, que estableix per a la planta un funcionament m\u00E0xim de 20.000 hores entre el 2008 i el 2015. Tots aquests factors expliquen l&amp;#039;escassa competitivitat de Cercs en el context actual.El tancament de la planta, de 160 megawatts (MW) de pot\u00E8ncia el\u00E8ctrica, afectar\u00E0 46 empleats.Hist\u00F2riaEl Bergued\u00E0 ha estat hist\u00F2ricament una comarca molt vinculada al t\u00E8xtil i a l&amp;#039;energia. L&amp;#039;impuls de la ind\u00FAstria el\u00E8ctrica, afavorit per les explotacions mineres de la zona, va contribuir al desenvolupament d&amp;#039;aquest territori i va propiciar, per exemple, l&amp;#039;arribada del ferrocarril.El progressiu deteriorament del sector t\u00E8xtil ha fet que l&amp;#039;energia es converteixi en l&amp;#039;aut\u00E8ntic motor econ\u00F2mic de la comarca. D&amp;#039;aquest sector han viscut milers de persones durant els \u00FAltims 150 anys.L&amp;#039;antiga central t\u00E8rmica es va inaugurar el 1929 i es nodria en bona part gr\u00E0cies a les mines gestionades per l&amp;#039;empresa Carbones de Berga, creada el 1911. Aquesta empresa va passar a mans de l&amp;#039;exmonopoli estatal Endesa l&amp;#039;any 1965, quan tenia 3.000 treballadors. Carbones de Berga va mantenir la seva activitat minera fins al 1991.Col\u00F2nia industrialCarbones Pedraforca, l&amp;#039;\u00FAltima explotaci\u00F3 en actiu de la zona, va tancar les portes el 2007. Fins aleshores subministrava carb\u00F3 a la t\u00E8rmica de Cercs. Tal com passava en el t\u00E8xtil o la metal\u00B7l\u00FArgia, els miners i les seves fam\u00EDlies vivien en col\u00F2nies industrials. En aquest cas, a la col\u00F2nia de Sant Corneli, de principis de segle XX.L&amp;#039;any 1971 es va inaugurar la  t\u00E8rmica de carb\u00F3 que va substituir l&amp;#039;anterior instal\u00B7laci\u00F3, que havia quedat obsoleta. La nova planta, propietat de Fecsa, rebia carb\u00F3 de la zona per\u00F2 amb el temps va comen\u00E7ar a cremar tamb\u00E9 carb\u00F3 importat. L&amp;#039;embassament de la Baells, a tocar de la central, proporcionava l&amp;#039;aigua que necessitava la instal\u00B7laci\u00F3.El 1990 Endesa va passar a ser propiet\u00E0ria de la central en comprar Fecsa. El 2001 va passar a mans de l&amp;#039;el\u00E8ctrica italiana Enel i el 2008 va ser adquirida pel seu propietari actual, l&amp;#039;alemanya E.ON.La xemeneia de la central fa 122 metres i en t\u00E9 sis de di\u00E0metre. L&amp;#039;element m\u00E9s visible i emblem\u00E0tic de la planta \u00E9s la torre de refrigeraci\u00F3, de 103 metres d&amp;#039;al\u00E7ada i de 68 metres de di\u00E0metre en la seva part superior.Com tota central de carb\u00F3, la planta de Cercs transformava l&amp;#039;energia prim\u00E0ria -el carb\u00F3- en electricitat. Com? La combusti\u00F3 d&amp;#039;aquest f\u00F2ssil genera calor, que escalfa l&amp;#039;aigua, de manera que es produeix vapor. Aquest vapor acciona una turbina que gira i aquest moviment \u00E9s aprofitat per un alternador per produir energia el\u00E8ctrica.La pregunta m\u00E9s important que plana actualment sobre el territori \u00E9s: qu\u00E8 se&amp;#039;n far\u00E0 de la central? E.ON assegura que est\u00E0 &amp;quot;fermament interessada a facilitar el proc\u00E9s de creaci\u00F3 i desenvolupament d&amp;#039;una iniciativa que doni continu\u00EFtat a l&amp;#039;\u00FAs de la central, que aprofiti els actius i terrenys per crear un projecte que segueixi aportant valor&amp;quot;.Encara no hi ha consens sobre l&amp;#039;\u00FAs que tindr\u00E0 la instal\u00B7laci\u00F3. Si b\u00E9 l&amp;#039;Ajuntament de Cercs havia demanat que la planta fos substitu\u00EFda per una central de biomassa (energia renovable poc desenvolupada a Catalunya), l&amp;#039;empresa no acaba de veure viable aquesta opci\u00F3.E.ON, que t\u00E9 quatre centrals de carb\u00F3 m\u00E9s a Espanya (ubicades a C\u00F2rdova, Ciudad Real, Cadis i Terol), t\u00E9 a Tarragona una central de cicle combinat de 410 MW i plantes de biomassa a Juneda (Garrigues).Retallada dr\u00E0sticaEl gegant el\u00E8ctric alemany s&amp;#039;ha vist molt afectat per la decisi\u00F3 de la cancellera Angela Merkel d&amp;#039;abandonar l&amp;#039;energia nuclear el 2020, ja que E.ON gestiona 11 de les 17 nuclears del pa\u00EDs.Aquesta decisi\u00F3 ja ha portat la companyia a anunciar que suprimir\u00E0 entre 9.000 i 11.000 llocs de treball, un 13% de la seva plantilla global. La companyia va registrar durant el segon trimestre de l&amp;#039;any les primeres p\u00E8rdues de la hist\u00F2ria. Els n\u00FAmeros vermells van ser de 382 milions d&amp;#039;euros.Durant la primera meitat de l&amp;#039;any la companyia va obtenir una facturaci\u00F3 de 53.048 milions d&amp;#039;euros.Dels 85.000 empleats del grup, 1.300 treballen a Espanya. No obstant aix\u00F2, E.ON encara no ha concretat el nivell d&amp;#039;afectaci\u00F3 de la dr\u00E0stica retallada a cada pa\u00EDs."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/EON-Cercs-lultima-central-Catalunya_0_548945109.html>