<http://schema.org/articleBody>
"Cap altre sector es va beneficiar del temps de bonan\u00E7a com el de la construcci\u00F3, que tamb\u00E9 va ser el que va patir la patacada m\u00E9s forta quan l&amp;#039;economia va frenar de cop. Les xifres retraten l&amp;#039;impacte de la crisi. La construcci\u00F3 ha passat de representar el 9,3% del PIB catal\u00E0 el 2007 -el moment de la seva punta hist\u00F2rica d&amp;#039;activitat- a situar-se en el 8,1% el 2010, una evoluci\u00F3 similar a la de l&amp;#039;Estat (del 10,6% al 9,2% del PIB), segons l&amp;#039;Institut Nacional d&amp;#039;Estad\u00EDstica. En els \u00FAltims tres anys, el sector ha vist com desapareixien 1,1 milions de llocs de treball -un 58% del total d&amp;#039;empleats que han perdut la feina a l&amp;#039;Estat-, als quals cal sumar-hi els 260.000 llocs de treball evaporats en la ind\u00FAstria auxiliar. A Catalunya, la destrucci\u00F3 d&amp;#039;ocupaci\u00F3 tamb\u00E9 ha estat notable: del 2007 al 2010 s&amp;#039;ha passat dels 266.572 treballadors afiliats a la Seguretat Social a 161.870.Per superar la macrocef\u00E0lia del model de creixement espanyol, la construcci\u00F3 reclama un relleu. \u00C9s complicat, per\u00F2, que algun sector pugui fer de motor econ\u00F2mic amb el mateix pes espec\u00EDfic, clarament sobredimensionat. En el futur, el protagonisme ser\u00E0 m\u00E9s repartit. Els agents de la construcci\u00F3 emeten un missatge clar, verbalitzat al sal\u00F3 Construmat: &amp;quot;Espanya no sortir\u00E0 de la crisi gr\u00E0cies \u00FAnicament al sector de l&amp;#039;edificaci\u00F3 i de l&amp;#039;obra civil, per\u00F2 no sortir\u00E0 de la crisi sense ell&amp;quot;. &amp;quot;No vam ser els \u00FAnics culpables i ara tampoc serem els salvadors de la p\u00E0tria&amp;quot;, sentencia Enric Reyna, president de l&amp;#039;Associaci\u00F3 de Promotors i Constructors de Barcelona.Mirar els mercats exteriorsRafael Romero, president de la Cambra Oficial de Contractistes d&amp;#039;Obres de Catalunya, completa el discurs: &amp;quot;En el futur, la construcci\u00F3 ha d&amp;#039;acompanyar el creixement econ\u00F2mic, per\u00F2 no l&amp;#039;ha de liderar. Com que no hi ha cap sector que pugui substituir el seu pes, la recuperaci\u00F3 passa per la suma de diferents sectors i la internacionalitzaci\u00F3&amp;quot;.L&amp;#039;aposta per buscar oportunitats fora de casa -que els constructors han explorat t\u00EDmidament- \u00E9s una de les medecines que tamb\u00E9 administraria Xavier Segura, cap del servei d&amp;#039;estudis de CatalunyaCaixa: &amp;quot;Per aconseguir una expansi\u00F3 sostenible, s&amp;#039;ha de poder col\u00B7locar el producte als mercats, sobretot als exteriors&amp;quot;. La recuperaci\u00F3 passa per un sector industrial amb valor afegit per diferenciar-se del model de m\u00E0 d&amp;#039;obra barata, com el dels pa\u00EFsos asi\u00E0tics i de l&amp;#039;Europa de l&amp;#039;Est. Ara, 150 empreses exporten el 50% del que ven Catalunya a fora. L&amp;#039;objectiu de la Generalitat \u00E9s que hi hagi 3.000 empreses internacionalitzades a finals de mandat. La ind\u00FAstria podria tirar m\u00E9s del carro. El PIB industrial catal\u00E0 era del 25% el 2000 mentre que l&amp;#039;any passat va caure fins al 17%, per sota del de la zona euro (18,4%).Gonzalo Bernardos, analista i consultor econ\u00F2mic i immobiliari, ent\u00E9n que si hi ha un sector que pugui assumir part del protagonisme que tenia la construcci\u00F3 \u00E9s l&amp;#039;agroalimentari. &amp;quot;T\u00E9 tots els elements, des del prestigi fins a avantatges competitius naturals&amp;quot;, diu Bernardos, que el situa per davant de les energies renovables, les telecomunicacions i la biotecnologia, que encara necessiten recorregut. En els \u00FAltims cinc anys s&amp;#039;han creat a Catalunya m\u00E9s de 350 empreses en el camp de la biotecnologia. Ricard Munn\u00E9, vicepresident de la patronal Catalonia Bio, admet que l&amp;#039;exig\u00E8ncia d&amp;#039;inversi\u00F3 i el temps que necessita el producte per arribar al mercat fan que, de moment, la biotecnologia no sigui una alternativa de lideratge. &amp;quot;L&amp;#039;economia basada en el coneixement \u00E9s el cam\u00ED de futur, per\u00F2 encara hi ha barreres que s&amp;#039;han de salvar&amp;quot;, detalla Munn\u00E9.Una altra q\u00FCesti\u00F3 \u00E9s la capacitat per crear ocupaci\u00F3, i aqu\u00ED el turisme juga un paper rellevant a curt termini. &amp;quot;La p\u00E8rdua d&amp;#039;ocupaci\u00F3 s&amp;#039;ha de  recuperar en el sector terciari, perqu\u00E8 la ind\u00FAstria busca m\u00E9s valor afegit, per\u00F2 no reclama gaire m\u00E0 d&amp;#039;obra&amp;quot;, retrata Segura. &amp;quot;Hem d&amp;#039;aconseguir que la despesa per turista creixi, per\u00F2 el turisme no t\u00E9 el ventall de creixement de la ind\u00FAstria agroaliment\u00E0ria&amp;quot;, afegeix Bernardos."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/Leconomia-no-troba-relleu-construccio_0_502149805.html>