<http://schema.org/articleBody>
"Sabem que les relacions entre democr\u00E0cia i capitalisme s\u00F3n relacions entre dos sistemes caracteritzats per l\u00F2giques diverses. Els seus valors i objectius s\u00F3n diferents i entren sovint en conflicte. La crisi actual ho fa evident. La pr\u00E0ctica emp\u00EDrica ha mostrat tensions permanents, per\u00F2 tamb\u00E9 la compatibilitat i, fins i tot, la superioritat pol\u00EDtica en termes comparats de combinar cert tipus de democr\u00E0cia -les d&amp;#039;arrel liberal- amb cert tipus de capitalisme -el que combina el mercat amb drets socials i una regulaci\u00F3 p\u00FAblica en mat\u00E8ries econ\u00F2miques i socials-. Per\u00F2 a inicis d&amp;#039;aquest segle hi ha molt a reformar en les democr\u00E0cies, tant en l&amp;#039;\u00E0mbit de les idees i les institucions com en el de les pr\u00E0ctiques constitucionals. La irrupci\u00F3 de la globalitzaci\u00F3 econ\u00F2mica i tecnol\u00F2gica i els moviments de pluralisme nacional i cultural fan que la pregunta cl\u00E0ssica &amp;quot;Qu\u00E8 \u00E9s Il\u00B7lustraci\u00F3?&amp;quot; requereixi avui respostes molt m\u00E9s complexes que les que donen les teories cl\u00E0ssiques de la democr\u00E0cia i del constitucionalisme. En la revisi\u00F3 de les democr\u00E0cies actuals hi podem constatar almenys tres \u00E0mbits. En primer lloc, els l\u00EDmits de qualsevol  teoria de la just\u00EDcia . Kant en sabia bastant de tot aix\u00F2. Algunes aporten coneixements i conclusions rellevants, per\u00F2 nom\u00E9s sobre determinats aspectes de les democr\u00E0cies, no sobre el seu conjunt. Es tracta d&amp;#039;un camp amb gran varietat de propostes alternatives que sol enfocar b\u00E9 q\u00FCestions com la pobresa, les desigualtats i la distribuci\u00F3 de la renda. Tanmateix, s\u00F3n teories que no tenen gaireb\u00E9 res a dir quan es tracta d&amp;#039;analitzar fen\u00F2mens com la multiculturalitat, el pluralisme nacional i el multiling\u00FCisme. M\u00E9s que de teories globals, avui disposem de teories parcials sobre aspectes particulars de les democr\u00E0cies. Cada pregunta remet a un conjunt concret i diferent de teories i d&amp;#039;experi\u00E8ncies pr\u00E0ctiques. I cal no equivocar-se sobre on buscar les solucions.En segon lloc, les teories cl\u00E0ssiques parlaven d&amp;#039;una  naci\u00F3 de ciutadans , entesa en termes culturals i ling\u00FC\u00EDstics homogenis. Per\u00F2 bona part de les democr\u00E0cies emp\u00EDriques s\u00F3n internament plurals. Tanmateix, el tracte pr\u00E0ctic que algunes democr\u00E0cies donen a poblacions ind\u00EDgenes, a nacions minorit\u00E0ries o a les poblacions immigrades \u00E9s molt deficient en termes liberals i democr\u00E0tics. Parlar simplement d&amp;#039; igualtat de ciutadania , per exemple, es converteix sovint en una coartada per la mera defensa de les caracter\u00EDstiques nacionals i culturals de les majories hegem\u00F2niques dels estats. Fins fa poc temps, aquests han sigut temes gens, poc i mal tractats en les democr\u00E0cies. L&amp;#039;objectiu: fer-les m\u00E9s congruents amb el seu pluralisme intern. El constitucionalisme actual va bastant endarrerit en aquesta revisi\u00F3.  Finalment, la qualitat d&amp;#039;una democr\u00E0cia no dep\u00E8n nom\u00E9s de la qualitat dels seus governants. Tamb\u00E9 dep\u00E8n de la qualitat de la societat que governen. I des de fa segles s&amp;#039;observa un escepticisme rec\u00EDproc entre les actituds dels governants i dels governats. Des de la banda del govern ho expressa, per exemple, el personatge de C\u00E8sar en l&amp;#039;obra de Thorton Wilder Els idus de mar\u00E7 : &amp;quot;El suport d&amp;#039;un poble no es guanya simplement governant segons els seus interessos. Nosaltres, els governants, hem de dedicar una gran part del temps a seduir la seva imaginaci\u00F3&amp;quot;. I des de la perspectiva dels governats, Plutarc (segle I-II) en els seus  Consells pol\u00EDtics conclou: &amp;quot;En tot poble hi ha una mala disposici\u00F3 i un recel contra els que exerceixen la pol\u00EDtica, i la sospita que moltes de les mesures ben\u00E8fiques s&amp;#039;han realitzat com a fruit d&amp;#039;una confabulaci\u00F3&amp;quot;. Es tracta de tres \u00E0mbits en permanent revisi\u00F3 que marquen camins per al refinament moral i institucional d&amp;#039;unes democr\u00E0cies que es mostren sempre remises a acomodar el pluralisme intern de les societats. Les democr\u00E0cies s\u00F3n sempre un viatge inacabat. Un viatge en el qual Catalunya t\u00E9 molt a dir sobre el seu benestar futur. Sobretot si el construeix sense les r\u00E8mores de l&amp;#039;estat al qual ha estat coactivament integrada. Catalunya, desperta!"^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/opinio/Democracies-viatges-inacabats_0_657534248.html>