Stavební předpisy určovaly např. maximální výšku budov, nebo řešení střech.
Další vývoj architektury zvaný Klasicismus, byl spojen s nastávající průmyslovou revolucí. Řemeslná výroba se měnila ve strojovou velkovýrobu v továrnách. Měšťanstvo začalo zaujímat dřívější pozice církve a šlechty. Významu nabýval racionalismus. Stavební činnost postupně začali řídit správní krajské a zemské úřady. Díky Pražskému institutu inženýrství, který založil r. 1707 Kristián Vilém Willenberg, byla odbornost a úroveň nových staveb velmi vysoká. Stavební předpisy určovaly např. maximální výšku budov, nebo řešení střech. Začaly se využívat železné a litinové stavební konstrukce. Na pustých návrších se budovaly sady a nové městské komunikace. Novým významným úkolem se staly stavby úředních budov, škol, nájemních domů, kasáren i nemocnic.