Kolem přístupových cest k tržišti, mimo sídel domácího obyvatelstva, vznikaly sídelní okrsky cizích kupců.
Druhý hrad Vyšehrad, byl zbudován na protějším, pravém břehu Vltavy, na místě původního hradiště. Hlavním panovnickým sídlem však byl jen přechodně a to v letech 1070 – 1140. V obou  podhradích postupně vznikaly dvorce velmožů, obydlí služebnictva a osady kupců. Tomuto sídelnímu útvaru se říkalo Mezigrady. Těžiště osídlení bylo na pravém břehu, kde v místě průsečíku dálkových cest vzniklo tržiště, dnes Staroměstské náměstí. U něho byl opevněný Týn s knížecí celnicí a překladiště zboží. Kolem přístupových cest k tržišti, mimo sídel domácího obyvatelstva, vznikaly sídelní okrsky cizích kupců. Němci měli osadu na Poříčí s kostelem Sv. Petra, kupci z románských zemí žili na západ od tržiště, u kostela Sv. Linharta, Židé obývali prostor mezi tržištěm a vltavským brodem.