Další informace o souborech cookie, jak a proč je používáme a jak si můžete změnit nastavení svého prohlížeče, naleznete na našich stránkách věnovaných právě jim.
Soubory cookie používáme k tomu, abychom pro Vás zajistili co nejlepší možnosti prohlížení internetových stránek Rady. Některé soubory cookie slouží k získávání souhrnných statistik o návštěvách internetových stránek, a díky nim tak naše stránky můžeme neustále vylepšovat, aby lépe odpovídaly Vašim potřebám. Jiné soubory cookie se používají ke zlepšení funkčnosti internetových stránek a zajištění jejich bezpečnosti.

S Vaším svolením využijeme cookies služby poskytované společností AT internet a společností Hotjar k získání souhrnných anonymizovaných informací o tom, co si uživatelé našich stránek prohlížejí a jaké části je zajímají. Tyto informace nám poslouží ke zlepšení uživatelských možností práce s našimi internetovými stránkami.

Další informace o souborech cookie, jak a proč je používáme a jak si můžete změnit nastavení svého prohlížeče, naleznete na našich stránkách věnovaných právě jim.

Další
Akceptuji cookiesOdmítám cookies

Search

Menu

Hledat

Zobrazit nebo skrýt navigaciDalší informace

Zobrazit nebo skrýt navigaciDalší informace

# COVID-19: reakce EU na ekonomické důsledky pandemie

Archivovaný obsah

Obsah této stránky slouží pouze k referenčním účelům. Tento obsah byl naposledy upraven nebo aktualizován: 22 prosince 2022

Aktuálně

EU a její členské státy přijaly opatření, která mají minimalizovat dopady pandemie COVID-19 na ekonomiku.

Na této stránce se můžete dozvědět více o konkrétních opatřeních, která EU přijímá na podporu hospodářského oživení:

- plán EU na podporu oživení, nástroj Next Generation EU,
- nástroj SURE: dočasná podpora pro pracovníky,
- změny rozpočtu EU s cílem řešit naléhavé problémy,
- přesměrování finančních prostředků EU na pomoc členským státům, které to potřebují nejvíce,
- podpora nejpostiženějších odvětví.

## Evropský plán na podporu oživení

Vedoucí představitelé EU dne 23. dubna 2020 rozhodli, že je třeba pracovat na zřízení fondu EU na podporu oživení, jehož cílem bude zmírnit dopady krize. Pověřili Evropskou komisi, aby urychleně předložila návrh, který by rovněž vyjasnil vazbu mezi tímto fondem a dlouhodobým rozpočtem EU. Návrh plánu na podporu oživení Evropy předložila Evropská komise dne 27. května 2020.

Dne 21. července 2020 se vedoucí představitelé EU dohodli na nástroji na podporu oživení nazvaném Next Generation EU, v jehož rámci má být vynaloženo 750 miliard eur s cílem pomoci EU řešit krizi způsobenou pandemií.

Společně se souborem opatření na podporu oživení se vedoucí představitelé EU dohodli na dlouhodobém rozpočtu EU na období 2021–2027 ve výši 1 074,3 miliardy eur. Rozpočet bude mimo jiné podporovat investice do digitální a ekologické transformace a odolnosti.

Společně s finančními prostředky ve výši 540 miliard eur již vyčleněnými pro tři záchranné sítě (pro pracovníky, podniky a členské státy) činí celková hodnota unijního balíčku na podporu oživení 2 364,3 miliardy eur (v cenách roku 2018).

Evropský parlament a Rada dosáhly předběžné dohody o balíčku 10. listopadu 2020. Evropská rada se na zasedání ve dnech 10. a 11. prosince 2020 zabývala výhradami vznesenými v souvislosti s touto dohodou a připravila půdu pro to, aby mohl být soubor opatření na podporu oživení přijat.

Znázornění rozpočtu EU jako Rubikovy kostky.

Rozpočet EU na období 2021–2027 a plán na podporu oživení (Infografika)

2 364,3 miliardy eur
na podporu oživení EU po skončení pandemie COVID-19

### Nástroj pro oživení a odolnost

Nařízení, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, přijala Rada dne 11. února 2021. V rámci tohoto nástroje, který je ústředním prvkem iniciativy Next Generation EU, je členským státům k dispozici podpora ve výši 672,5 miliardy eur, která jim pomůže řešit hospodářský a sociální dopad pandemie COVID-19.

Dne 13. července 2021 dostalo prvních 12 zemí EU – Belgie, Dánsko, Francie, Itálie, Lotyšsko, Lucembursko, Německo, Portugalsko, Rakousko, Řecko, Slovensko a Španělsko zelenou k využití finančních prostředků EU na podporu oživení a odolnosti, které podpoří jejich ekonomiky a pomohou jim zotavit se z dopadů pandemie COVID-19.

Dne 28. července 2021 získaly toto schválení další čtyři země EU – Chorvatsko, Kypr, Litva a Slovinsko.

Dne 8. září 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení plánů pro oživení a odolnost pro Česko a Irsko.

Dne 5. října 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení plánu Malty pro oživení a odolnost.

Dne 29. října 2021 dostaly zelenou další tři země EU – Estonsko, Finsko a Rumunsko – poté, co prováděcí rozhodnutí o schválení jejich plánů pro oživení a odolnost přijala Rada písemným postupem.

Dne 3. května 2022 uvítala Rada posouzení národních plánů pro oživení a odolnost dalších dvou zemí – Bulharska a Švédska.

Dne 17. června 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení plánu Polska pro oživení a odolnost.

Dne 4. října 2022 ministři hospodářství a financí schválili národní plán Nizozemska.

Dne 16. prosince 2022 schválila Rada národní plán Maďarska.

Ilustrace: Fond EU na podporu oživení podporuje členské státy s cílem nastartovat ekonomiku a vybudovat odolnější, zelenou a digitální Evropu.

Fond na podporu oživení: dobrá práce EU (Infografika)

## Reakce EU na mimořádnou situaci způsobenou pandemií COVID-19: co již EU udělala

V této krizové situaci Evropská unie a její členské státy spolupracují a vzájemně si pomáhají.

EU mobilizovala zdroje na podporu reakce na mimořádnou situaci způsobenou virem: zajištění dodávek ochranného vybavení, posílení výzkumu a podporu našich globálních partnerů, kteří potřebují pomoc.

Infografika: Reakce na mimořádnou situaci způsobenou pandemií COVID-19: co EU dělá.

Reakce EU na mimořádnou situaci způsobenou pandemií COVID-19 (Infografika)

## Záchranné sítě pro pracovníky, podniky a členské státy

540 miliard eur
balíček opatření na podporu pracovních míst a pracovníků, podniků a členských států

Dne 9. dubna 2020 předložila Euroskupina návrh na tři bezprostřední záchranné sítě v hodnotě 540 miliard eur, jenž byl dopracován v květnu 2020. Tyto sítě podporují:

- pracovní místa a pracovníky,
- podniky,
- členské státy.

### Pracovní místa a pracovníci

EU zavedla nástroj poskytující dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) s cílem pomoci lidem udržet si během krize zaměstnání. V rámci tohoto režimu jsou členským státům za výhodných podmínek poskytovány úvěry na pokrytí části nákladů spojených s vytvářením nebo rozšiřováním vnitrostátních programů zkrácené pracovní doby.

Finanční podpora je určena 19 členským státům:

- Belgie: 8,2 miliardy eur
- Bulharsko: 971 milionů eur
- Chorvatsko: 1,6 miliardy eur
- Kypr: 632 milionů eur
- Česko: 4,5 miliardy eur
- Estonsko: 230 milionů eur
- Řecko: 6,2 miliardy eur
- Maďarsko: 651 milionů eur
- Itálie: 27,4 miliardy eur
- Irsko: 2,5 miliardy eur
- Lotyšsko: 472 milionů eur
- Litva: 1,1 miliardy eur
- Malta: 420 milionů eur
- Polsko: 11,2 miliardy eur
- Portugalsko: 6,2 miliardy eur
- Rumunsko: 3 miliardy eur
- Slovensko: 630 milionů eur
- Slovinsko: 1,1 miliardy eur
- Španělsko: 21,3 miliardy eur

Tyto částky podléhaly schválení ze strany Rady. Celková finanční podpora z nástroje SURE činí pro 19 členských států 98,4 miliardy eur.

K 14. prosinci 2022 (datum posledního a konečného vyplacení finančních prostředků) obdrželo 19 členských států podporu z nástroje SURE v celkové výši 98,4 miliardy eur.

### Podniky

Skupina Evropské investiční banky (EIB) zřídila celoevropský záruční fond ve výši 25 miliard eur. Fond poskytuje úvěry společnostem až do výše 200 miliard eur a zaměřuje se na malé a střední podniky v celé EU.

Tento fond doplňuje několik fondů pro mimořádné události, které již EIB aktivovala na překlenutí krátkodobých potřeb financování malých a středních podniků a na podporu zdravotnictví.

### Členské státy

V rámci Evropského mechanismu stability byl zřízen mechanismus pro podporu v krizi způsobené pandemií, který je založen na stávající preventivní úvěrové lince upravené s ohledem na krizi COVID-19. Všechny členské státy eurozóny z něj mohou čerpat úvěry až do výše 2 % svého HDP v celkové hodnotě 240 miliard eur.

Obrázek: žena s rouškou, žena s rouškou v podobě vlajky EU

## 5 způsobů spolupráce mezi EU a členskými státy v boji proti COVID-19

Ve snaze pomoci lidem zvládnout pandemii COVID-19 fungují EU a její členské státy jako jeden tým a příběh této spolupráce rozhodně stojí za pozornost. Od zajišťování bezpečných a účinných očkovacích látek, přes zasílání zdravotnického vybavení tam, kde je ho nejvíce potřeba, po přijímání pacientů z jiných zemí; od ochrany pracovních míst a pracovníků po poskytování pomoci partnerským zemím na celém světě – snaha zemí EU o vzájemnou podporu překročila obvyklý rámec.

## Změny rozpočtu EU

### Rozpočet na rok 2021

Dne 9. dubna 2021 schválila Rada na řešení naléhavých potřeb souvisejících s pandemií COVID-19 prostřednictvím rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech dalších 121,5 milionu eur.

Tyto prostředky podpoří:

- přípravné práce na digitálních COVID certifikátech s cílem usnadnit volný pohyb,
- schopnosti členských států odhalovat a monitorovat nové varianty viru,
- vývoj a hodnocení nových testů polymerázové řetězové reakce s reverzní transkripcí (RT-PCR) pro každou novou variantu viru před zavedením testů při současném zajištění dostatečné testovací kapacity v členských státech,
- monitorování SARS-CoV-2 a jeho variant v odpadních vodách,
- další rozvoj platformy pro výměnu formulářů pro trasování cestujících.

Komise navrhla celkem 245,2 milionu eur dodatečných finančních prostředků z rozpočtu EU na podporu těchto iniciativ a 100 milionů eur na další vznikající potřeby související s koronavirovou krizí. Návrh opravného rozpočtu, který část těchto výdajů pokryje, v červenci 2021 přijaly Rada a Parlament.

### Rozpočet na rok 2020

EU v okamžité reakci na dopady pandemie COVID-19 navýšila svůj rozpočet na rok 2020 o 3,1 miliardy eur určených na:

- nákup a distribuci zdravotnických potřeb, včetně ochranných pomůcek a ventilátorů,
- zvýšení výroby testovacích sad,
- výstavbu polních nemocnic,
- převoz pacientů k léčbě v jiných členských státech,
- repatriaci občanů EU, kteří uvázli v zahraničí.

Dne 11. září 2020 se Rada dohodla na dalším navýšení rozpočtu EU na rok 2020 o 6,2 miliardy eur. V revidovaném rozpočtu se zvyšují platby na:

- vývoj a nasazení vakcíny proti COVID-19: Evropská komise tyto prostředky použije na předběžné objednání dávek očkovací látky (1,09 miliardy eur),
- investiční iniciativy pro reakci na koronavirus (CRII a CRII+): přesměrování finančních prostředků z rozpočtu EU na řešení krize COVID-19 (5,1 miliardy eur).

EU pozměnila svůj rozpočet na rok 2020, aby poskytla další podporu tam, kde je jí nejvíce třeba. 

Rozpočet EU na rok 2020 byl pozměněn (Infografika)

## Přesměrování finančních prostředků EU

EU urychleně přesměrovala na pomoc členským státům při řešení krize COVID-19 finanční prostředky ze strukturálních fondů:

- 37 miliard eur z rozpočtu EU je k dispozici na podporu systémů zdravotní péče, malých a středních podniků a trhů práce prostřednictvím investiční iniciativy pro reakci na koronavirus (CRII),
- v rámci reakce na krizi je možné využít až 28 miliard eur ze strukturálních fondů z vnitrostátních přídělů na období 2014–2020, které dosud nebyly přiděleny na projekty,
- až 800 milionů eur z Fondu solidarity EU je určeno pro nejhůře zasažené země díky rozšíření působnosti fondu i na krize v oblasti veřejného zdraví.

EU rovněž přijala opatření s cílem zajistit větší flexibilitu při využívání strukturálních fondů. Díky tzv. investiční iniciativě pro reakci na koronavirus plus (CRII+):

- mohou členské státy v zájmu pokrytí svých potřeb převádět peníze mezi jednotlivými fondy,
- zdroje je možno přesměrovat do nejvíce postižených regionů, a to díky pozastavení platnosti podmínek, za nichž mají regiony nárok na získání finančních prostředků,
- členské státy mohly v období od 1. července 2020 do 30. června 2021 požádat až o 100% financování z rozpočtu EU na programy zabývající se dopadem pandemie.

Součástí této iniciativy je rovněž podpora pro rybáře a zemědělce a revize Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD).

Iniciativní reakce na krizi přišla také ze strany Evropského inovačního a technologického institutu, který je financován z programu Horizont 2020. Tento institut poskytne dodatečné finanční prostředky ve výši 60 milionů eur pro inovátory, kteří hledají řešení s velkým dopadem na pomoc s překonáváním sociálních a hospodářských problémů.

### Flexibilita při uplatňování pravidel EU

EU umožnila maximální flexibilitu při uplatňování pravidel EU v oblasti veřejných financí a fiskálních politik, např. za účelem pokrytí výjimečných výdajů.

V zájmu zachování pracovních míst a podniků přijala Evropská unie dočasná pravidla státní podpory, která členským státům umožňují finančně podporovat společnosti a občany, kteří se kvůli ekonomickým důsledkům onemocnění COVID-19 nacházejí v obtížné situaci.

Od října 2020 činí celková vnitrostátní fiskální podpora 4 % HDP a bude tomu tak i v roce 2021.

## Opatření EU na podporu odvětví nejvíce postižených pandemií

### Zemědělství a rybolov

EU podporuje odvětví zemědělství a rybolovu a oceňuje jejich životně důležitou úlohu při zajišťování dostupnosti potravin pro občany EU.

Mezi podpůrná opatření patří:

- přímá podpora zemědělcům, rybářům a jiným příjemcům,
- flexibilita ve využívání nevyčerpaných prostředků v rámci společné zemědělské politiky a Evropského námořního a rybářského fondu.

EU dále zavedla tzv. zelené pruhy na hraničních přechodech s cílem umožnit plynulý tok potravin po celé Evropě a pro zajištění kontinuity v zemědělsko-potravinářském odvětví zahrnula sezónní pracovníky mezi „klíčové pracovníky“. Vyčlenila také finanční podporu na skladování produktů a zjednodušila některé administrativní postupy ve svých programech.

Tato infografika shrnuje podporu, kterou EU během krize COVID-19 poskytuje odvětví zemědělství a rybolovu.

COVID-19: podpora zemědělství a rybolovu ze strany EU (Infografika)

### Doprava

Odvětví dopravy bylo pandemií COVID-19 velmi silně zasaženo. Epidemiologická situace a zpomalení hospodářského růstu v důsledku omezení volného pohybu osob vedly k dramatickému poklesu poptávky po dopravě a souvisejících službách na celém území EU, což mělo pro toto odvětví hospodářské důsledky.

V posledních měsících se objem dopravy opět zvýšil. Například počet denních letů v EU se v poslední době ve srovnání s obdobím pandemie v roce 2020 zdvojnásobil. Ke zvýšení objemu dopravy došlo do značné míry v souvislosti s hospodářským oživením i díky opatřením a postupům, jako jsou hraniční přechody se „zelenými pruhy“, digitální certifikát EU COVID a formulář pro trasování cestujících, které byly zavedeny s cílem usnadnit dopravní toky a cestování.

#### Opatření EU v oblasti dopravy během krize COVID-19

Členské státy EU se již v březnu 2020 shodly, že je třeba uplatňovat koordinovaný přístup k tomu, jak nejlépe zajistit hospodářskou kontinuitu, ochranu zdraví a bezpečnost pracovníků v dopravě a jejich volný pohyb přes hranice při současném důrazu na omezení šíření pandemie COVID-19.

Mezi prvními koordinovanými opatřeními EU, na nichž se členské státy dohodly, bylo zavedení „zelených pruhů“ na hraničních přechodech, jež umožnily tok zboží Evropou, a dále výjimky a zjednodušení kontrolních postupů pro dodávky a personál.

S cílem pomoci podnikům a orgánům v odvětví letecké, železniční, silniční a lodní dopravy zmírnit dopad krize způsobené koronavirem byla navíc přijata řada opatření:

- dočasná změna požadavků na letištní časy, umožňující leteckým společnostem nižší míru očekávaného využití letištních časů v rámci flexibilního systému,
- dočasná změna pravidel pro provozování leteckých služeb, jejímž cílem je podpořit letecké společnosti a letiště, a zavedení dočasných pravidel upravujících služby pozemního odbavování,
- prodloužení lhůty pro provedení ve vnitrostátním právu, co se týče směrnic o bezpečnosti železnic a o interoperabilitě železničního systému, jež jsou součástí čtvrtého železničního balíčku, s cílem poskytnout odvětví železniční dopravy i příslušným orgánům flexibilitu a právní jistotu,
- dočasná opatření, která umožňují prodloužení platnosti některých osvědčení a licencí v silniční, železniční a vodní dopravě a zmírnění pravidel pro účtování poplatků lodím za používání přístavní infrastruktury,
- poskytnutí úlevy železničním společnostem od určitých poplatků za infrastrukturu a zároveň zajištění včasné kompenzace pro poskytovatele infrastruktury.

Dne 23. října 2020 Rada přijala závěry, v nichž vyzvala Komisi, aby pro evropské odvětví nákladní dopravy urychleně vypracovala pohotovostní plán pro případ pandemie a jiné závažné krize. Tento plán by měl obsahovat koordinační opatření na úrovni EU a srozumitelné pokyny a rovněž by měl zajistit, aby byly země EU v budoucnu lépe připraveny na neočekávané události.

Vzhledem k pokračujícímu narušení železniční dopravy v důsledku pandemie prodloužila Rada v únoru 2022 mimořádná opatření zavedená v říjnu 2020 pro toto odvětví do 30. června 2022. Uvedená opatření dávají členským státům možnost osvobodit železniční společnosti od určitých poplatků za přístup k infrastruktuře a zároveň zajistit poskytovatelům infrastruktury včasnou kompenzaci.

## Měnová politika

Evropská centrální banka v březnu 2020 oznámila nouzový pandemický program nákupu aktiv v objemu 750 miliard eur. Program byl dne 4. června 2020 navýšen o dalších 600 miliard eur, čímž celkový objem dosáhl 1 350 miliard eur.

Další aktuální informace o zasedáních Rady, tiskové zprávy, infografiky a publikace týkající se COVID-19 naleznete zde:

Další informace

Oblasti činnosti

Sdílet

Generální sekretariát

Interní politiky

Kontakt

Informační e-maily

Přihlaste se k odběru informačních e-mailů a SMS Registrace

Stručně o těchto internetových stránkách

Vítejte na oficiálních internetových stránkách Rady EU a Evropské rady. Správcem stránek je generální sekretariát Rady, jenž poskytuje podporu Radě EU a Evropské radě.

Sledujte nás