Nakonec ale zasáhl do dění socialistického Československa, jelikož sekretariát ÚV KSČ se rozhodl 27. a 28. května 1963 uspořádat konferenci o Franzi Kafkovi s důrazem na „marxisticko-leninské hodnocení jeho díla“.
Za komunistické totality byl zprvu považován za personu non grata, komunistům se nehodil do krámu, jeho knihy zmizely z edičních plánů. Nakonec ale zasáhl do dění socialistického Československa, jelikož sekretariát ÚV KSČ se rozhodl 27. a 28. května 1963 uspořádat konferenci o Franzi Kafkovi s důrazem na „marxisticko-leninské hodnocení jeho díla“. O zahajovací projev na zámku v Liblicích požádali organizátoři takticky ikonu komunistické literatury, národní umělkyni Marii Majerovou.