Naopak množství času tráveného hraním videoher bylo nižší u dětí matek s nižším vzděláním a matek samoživitelek.
Podkladem pro tyto výsledky byla data získaná v rámci projektu Mentálního zdraví školních dětí ve věku 6 – 11 let v Evropě. Rodiče a učitelé hodnotili duševní zdraví dětí pomocí dotazníku a děti samy odpovídaly na otázky prostřednictvím interaktivního nástroje. Učitelé pak navíc hodnotili akademickou úspěšnost. Mezi faktory spojené s častějším hraním videoher patří pohlaví (více hrají chlapci), věk (více hrají starší děti) a velikost rodiny (více hrají děti ze středně velkých rodin). Naopak množství času tráveného hraním videoher bylo nižší u dětí matek s nižším vzděláním a matek samoživitelek.