Celý princip tohoto algoritmu si můžeme představit následovně.
Princip fungování těchto optimalizačních metod lze demonstrovat například na jednoduché metodě označované jako algoritmus slepého horolezce. Celý princip tohoto algoritmu si můžeme představit následovně. Slepý horolezec si stoupne na náhodně zvolené počáteční místo a náhodně si vybere místa ve svém okolí, která ohodnotí z hlediska výšky. Přesune se na nejvyšší nové nalezené místo, z něhož opět hledá nové nejvyšší místo v daném okolí. Takto horolezec pokračuje, dokud nachází ve svém okolí vyšší bod, než na jakém se v současném okamžiku nalézá, přičemž je nutné reflektovat skutečnost, že nevidí do dálky, kde se nachází vrchol. Z obrázku 1 je patrné, že tato optimalizační metoda nezaručí nalezení nejvyššího vrcholu, jelikož může dojít k uvíznutí horolezce na jakémkoliv výčnělku. Toto platí obecně pro všechny optimalizační metody, které se tento problém uvíznutí snaží různým způsobem řešit. Optimalizační metody zpravidla nevedou k nalezení optimálního řešení, ale pouze řešení suboptimálního, které je však lepší než výchozí (současné) řešení.