Zjistili, že závislí hráči, bez ohledu na pohlaví, byli mnohem úzkostlivější a depresivnější, a vykazovali nižší míru kontroly nad impulsy a nižší kognitivní funkce než hráči bez závislosti.
V nedávné studii, Laura Stockdale a Sarah Coyne (2018) vyčlenily vzorek náctiletých a mladých dospělých, kteří byli závislí na hraní videoher (viz devítibodová IGD škála výše), a porovnali je prostřednictvím rozmanitých klinických dotazníků s jinými náctiletými a dospělými, kteří hráli hodně, ale nebyli závislí. Zjistili, že závislí hráči, bez ohledu na pohlaví, byli mnohem úzkostlivější a depresivnější, a vykazovali nižší míru kontroly nad impulsy a nižší kognitivní funkce než hráči bez závislosti. Zde se jednalo o souvztažnou studii, nikoliv o experiment, takže těžko můžeme zjistit, do jaké míry herní závislost byla příčinou těchto psychologických poškození nebo jejich následkem. Další výzkum (např. Bickel a kol, 2014) nicméně poukazuje na to, že snížená míra kontroly impulsů a snížené kognitivní fukce jsou rizikovými faktory pro různé druhy závislostí. Další výzkum (Ferguson a kol., 2011) také odkazuje na to, že již existující deprese a úzkostlivost mohou vést k závislostnímu hraní.