Zipf věnoval kvantitativní analýze jazyka a ve formě tzv.
Na přelomu dvacátých a třicátých let se americký psycholog a lingvista G. K. Zipf věnoval kvantitativní analýze jazyka a ve formě tzv. Zipfových zákonů zformuloval tvrzení o závislosti počtu různých slov v textu a frekvence jejich výskytu, o poměru frekvencí slov a počtu různých slov s touto frekvencí a o závislosti frekvence slova a počtu jeho významů. I druhá světová válka hrála svoji roli. Ví se, že řada spojeneckých úspěchů je zásluhou muže jménem Alan Turing. Tento geniální matematik po roce 1943 pracoval pro britskou zpravodajskou službu v pověstném Bletchley Park, kde za pomoci kolegů sestrojil tzv. „bombu“ – stroj na dešifrování německých příkazů nejvyššího velení, zakódovaných pomocí německého šifrovacího stroje Enigma. Jak známo, i ve válce jsou zprávy a příkazy předávány přirozeným jazykem – a právě některých statistických vlastností přirozeného jazyka Turing použil k rozbití německého kódu.