Search this site

Skip to main content

Skip to navigation

Web Biomach.cz prochází rekonstrukcí, obsah je průběžně doplňován.

# Bakterie

### BUŇKA BAKTERIÍ

- platí charakteristiky prokaryotní buňky (viz kapitoly Základní strukturální typy živých soustav a Buňka - obecné schéma)

- bakteriální buňka obsahuje cytoplazmu, cytoplazmatickou membránu, nukleoid (kruhová molekula DNA), ribozomy

- na povrchu je kryta buněčnou stěnou z peptidoglykanu, případně dalšími vrstvami (glykokalyx, slizová pochva), někdy se vyskytují fimbrie (syn. pili)

- podle struktury buněčné stěny můžeme bakterie rozdělit na grampozitivní a gramnegativní (metodu barvení viz v kapitole Úvod do mikrobiologie)

- některé bakteriální buňky mohou obsahovat plazmidy (malá, kruhovitá molekula DNA, která není nezbytná pro život bakterie, ale může jí přinášet výhodu – například nese rezistenci k antibiotiku, plazmidy se hojně užívají v genovém inženýrství)

- buňky mohou nabývat různých tvarů, rozlišujeme koky, tyčinky, zakřivené bakterie, větvící se bakterie, bakterie s bičíky...

- pohyb bakteriální buňky může zajišťovat bičík, který je však odlišný od bičíky eukaryotického

### VÝŽIVA BAKTERIÍ

Podle způsobu získávání uhlíku

- autotrofní(uhlík získávají z oxidu uhličitého)

  - fotoautotrofní získávají energii ze slunečního záření

  - chemoautotrofní získávají energii oxidací anorganických látek

  - dusík získávají z dusitanů, dusičnanů a amoniaku


- heterotrofní(uhlík získávají z organických látek)

  - fotoheterotrofní získávají energie ze slunečního záření

  - chemoheterotrofní získávají energii oxidací organických látek (dýchání, kvašení)

  - dusík získávají z bílkovin nebo z jiných organických látek

Podle vztahu ke kyslíku

- aerobní, které kyslík k životu potřebují

- obligátně anaerobní, pro které je kyslík jed

- fakultativně anaerobní, které kyslík nepotřebují, ale tolerují ho

### PROSTŘEDÍ BAKTERIÍ

- bakterie nacházíme ve větším či menším počtu prakticky ve všech prostředích

  - 1 ml mléka ... 2×106 bakterií

  - 1 ml slin ... 10×108 bakterií

  - 1 ml bachorové šťávy ... 10×1010 bakterií

  - 1 ml rybníkové vody ... 1×106 bakterií

  - 1 m3 vzduchu: vesnice 5000, město 30000 bakterií

  - 1 mg ornice ... řádově 109

  - 1 g stolice ... 1×109 bakterií

Půda

- ovlivňují její úrodnost

- humus obsahuje saprofytické bakterie, které rozkládají organické zbytky (mineralizace)

- nitrifikační bakterie: amoniak a dusitany přeměňují na dusičnany (ty můžou rostliny využít)

- denitrifikační bakterie: opak nitrifikačních

- hlízkové bakterie: dokáží vázat vzdušný dusík a přeměnit ho na dusičnany, žijí v symbióze na kořenech bobovitých rostlin

- rod Azotobacter: žije na rozdíl od hlízkových samostatně, využívá vzdušný dusík nezávisle ostatních organismech

- aktinomycety: vytvářejí antibiotika (streptomycin, aureomycin, tetracyklin aj.)

Vzduch

- bakterie se sem dostávají ze země (z půdy) větrem

- město více než vesnice, pevnina více než moře, nejvíce průmyslové oblasti

- saprofyti i patogenní bakterie

- lidé dodávají bakterie do vzduchu mluvením, kýcháním, kašláním – kapénky ze slin a hlenu

- infekční prach = zaschlé kapénky (usazuje se při zemi)

Voda

- málo bakterií: prameny, horské toky

- zdravotně závadná voda – znečištěná splašky z kanalizace a průmyslovými odpadními vodami

- vodou se přenáší bakteriální choroby (cholera, tyfus, úplavice, ...)

- v moři jsou bakterie ve všech hloubkách

Lidské tělo

- kůže: nevhodná (je suchá, vysychá), na ní pouze na vlhkých místech (meziprstí, třísla, podpaží)

- ústa, ústní dutina: teplé a vlhké prostředí, bakterie se tu živí bílkovinami ze slin

  - laktobacily: z cukrů dělají kyselinu mléčnou, to vede k odvápnění zubní skloviny a vzniká zubní kaz

- dýchací cesty: jen v horní části (nosohltan, průdušky), ve zdravých plicích bakterie nejsou – bakterie jsou zachycovány sliznicí v nose, řasinkovým epitelem v průdušnici

- střeva: Escherichia coli a další kvasné bakterie: zkvašují nestravitelné polysacharidy (celulóza)

  - hnilobné bakterie: zpracovávají zbytky bílkovin, vznikají tak „mrtvolné plyny“ (ptomainy, merkaptány - R–SH, sirné obdoby alkoholů)

### BAKTERIÁLNÍ INFEKCE

- přemnožení bakterií => zvýšení produktů jejich metabolismu => vzniká více jedů (toxinů)

- zdrojem nákazy může být nemocný člověk, nemocné zvíře nebo třeba bacilonosič (je nakažený, ale není nemocný, jen šíří infekci)

- šíření nákazy

  - přímo – pohlavní styk, polibek, kousnutí...

  - nepřímo – kapénková infekce, půda, voda, potraviny, předměty denní potřeby...)


- inkubační doba = doba od vniknutí infekce do propuknutí prvních příznaků choroby

- dle rozšíření choroby rozlišujeme tyto pojmy

  - epidemie = hromadné rozšíření choroby

  - pandemie = celokontinentální, resp. celosvětové rozšíření choroby

  - endemie = rozšíření pouze na určitém území

Nákazy přenášené vzdušnou cestou a jejich původci:

- tuberkulóza ( Mycobacterium tuberculosis)

- záškrt ( Corynebacterium diphteriae)

- dávivý kašel ( Bordetella pertussis)

- angína ( Streptococcus Npyogenes)

- spála ( Streptococcus sp.)

- růže ( Streptococcus sp.)

Nákazy přenášené alimentární cestou a jejich původci:

- tyfus ( Salmonella typhi)

- salmonelóza ( Salmonella enteritidis)

- úplavice ( Shigella dysenteriae)

- cholera ( Vibrio cholerae)

Nákazy, jejichž vstupní branou je poraněná kůže, a jejich původci:

- tetanus ( Clostridium tetani)

- stafylokokové kožní nákazy ( Staphylococcus aureus)

- oční trachom ( Chlamydia trachomatis)

Nákazy přenášené pohlavním stykem:

- příjice/syfilis ( Treponema palidum)

- kapavka ( Neisseria gonorrhoeae)

Nákazy přenášené zvířaty:

- sněť slezinná ( Bacillus anthracis)

- lymská borelióza ( Borrelia burgdorferi)

Bakteriální nákazy rostlin:

- měkká hniloba, vadnutí, skvrnitost...

- bakterie do rostlin pronikají skrz průduchy nebo poraněními na povrchu těla

### VYUŽITÍ BAKTERIÍ V PRŮMYSLU

- využití při výrobě kyseliny mléčné (bakterie na ni kvasí sacharidy)

- využití při výrobě butanolu a acetonu (sacharidy > kyselina máselná > butanol, aceton)

- uplatňují se při zrání sýrů, užívají se při kysaní mléka (jogurty, kefíry)

- výroba některých vitaminů, antibiotik a aminokyselin

- součást nádrží čistíren odpadních vod (rozklad látek)

- genové inženýrství (využití plazmidů, produkce proteinů)

### ZNEŠKODŇOVÁNÍ BAKTERIÍ

- sterilizace: odstranění všech živých organismů (vzniká sterilní prostředí)

- dezinfekce: usmrcení škodlivých mikroorganismů chemikáliemi

- antiseptika: sloučeniny, které jsou méně toxické, a přitom usmrcují patogenní bakterie

Zneškodňování bakterií chemickými látkami

- fenolické sloučeniny (do 24 hodin usmrtí vše)

- alkohol (ne moc účinný)

- formaldehyd (velmi účinný, ale jedovatý)

- chlór (úprava pitné vody), jód (jódová tinktura)

- mýdla (základní prostředek osobní hygieny)

- rtuť (užívá se sublimát – chlorid rtuťnatý)

Zneškodňování bakterií fyzikálními činiteli

- vyšší teploty (dělení bakterií podle optimální teploty)

- ultrafialové světlo (extrémně destruktivní na všechny bakterie)

### Může se hodit:

Obsah webu Biomach.cz podléhá licenci: CC-BY-NC-ND 4.0. (Uveďte původ-Neužívejte komerčně-Nezpracovávejte 4.0 Mezinárodní)

Našli jste při čtení chybu? Napište nám o ní, prosím, ať ji můžeme opravit!

Google Sites

Report abuse

Page details

Page updated

Google Sites

Report abuse
Bakterie - Biomach.cz