Hmotu města v 18. století, díky vyspělému baroku, tvoří namísto jednotlivých staveb již urbanisticky pevně skloubené celky.
K novým stavbám patří např. velkolepý Černínský palác na Loretánském náměstí a tři obrovské jezuitské komplexy ( Klementinum, Malostranská a Novoměstská kolej). Byl postaven chrám Sv. Mikuláše se svojí kupolí, čímž vznikla na Malé Straně nová výrazná dominanta. Silný výtvarný účinek má i nejkrásnější Křížovnické náměstí. Pohledy na plastickou výzdobu městských prostor jako jsou kašny, morové sloupy, sochy, výzdoby portálů a atik paláců jsou velmi působivé. Byly umísťovány s neobyčejnou citlivostí do nejkrásnějších míst. Například na Maltézském náměstí je to socha Sv. Jana Nepomuckého, na Karlově mostě je celá galerie soch. Některým částem města, například Vyšehradu, vtiskly zase svůj ráz pevnostní hradby. Byla provedena i sjednocující úprava průčelí Pražského hradu. Hmotu města v 18. století, díky vyspělému baroku, tvoří namísto jednotlivých staveb již urbanisticky pevně skloubené celky. Platí to především pro zástavbu na Malé Straně. V r. 1784 byla spojena samostatná královská města v jedno město, Prahu.