V poslední třetině 19. století bylo postaveno Národní divadlo, vysoké školy ČVUT, UMPRUM, Filosofická fakulta, Rudolfinum, Národní muzeum, Uměleckoprůmyslové muzeum, Muzeum hl. města Prahy, Slavín (společná hrobka slavných osobností národa).
Novorenesance se stala v  českých zemích vyjádřením hospodářského a politického osamostatňování národa, moc rakouské vlády slábla, český národ obnovil vlastní historii a kulturu. V poslední třetině 19. století bylo postaveno Národní divadlo, vysoké školy ČVUT, UMPRUM, Filosofická fakulta, Rudolfinum, Národní muzeum, Uměleckoprůmyslové muzeum, Muzeum hl. města Prahy, Slavín (společná hrobka slavných osobností národa). V duchu české novorenesance, se dle architekta Antonína Wiehla stavěly i nové domy. Věda a umění českého národa dosahovala Evropské úrovně, což bylo prezentováno v r.1891 na Zemské Jubilejní výstavě v nově vybudovaném výstavním areálu v Holešovicích. V rámci výstavy vyrostla i kovová, osmiboká, 60 m vysoká rozhledna s 299 schody, bludiště a lanovka na Petříně. Vojenské cvičiště na Letné se změnilo na plochy pro sportovní využití, u řeky sloužila měšťanská plovárna a v sadech Hanavský pavilon. Mohutný územní celek Praha, byl v uměleckém vývoji dovršen. S koncem 19. století končila doba historismu (napodobování historické architektury) a eklektismu (zájemné míšení).