Kritické reakce na gramaticko-překladovou metodu se objevily již velmi záhy.
Kritické reakce na gramaticko-překladovou metodu se objevily již velmi záhy. Reformní hnutí konce 19. století, které vedlo k vývoji a prosazení přímé metody a jejích variant v cizojazyčném vyučování, podpořili fonetikové formulací 6 článků Mezinárodní fonetické asociace (IPA), jež se měly stát zásadami pro vyučování cizímu jazyku. Jednalo se mimo jiné o primát mluveného jazyka, zásadu prezentace jazyka v jeho mluvené podobě před psanou formou, používání běžných každodenních obratů, induktivní výuku gramatiky, nahrazení překladu názornými ukázkami nebo výkladem v cílovém jazyce. Přímá metoda bývá někdy nazývána metodou Berlitzovou, podle Maxmilliana Berlitze, zakladatele úspěšné sítě jazykových škol, které využívají přímou metodu dodnes.