Esimese ja teise astme kohtutes, kus õigusemõistmisega tegeleb rohkem kui üks kohtunik, jaotatakse tsiviil-, kriminaal- ja haldusasjad kohtunike ning kohtukoosseisude vahel juhuslikkuse printsiibil, arvestades vajadusel kohtunike spetsialiseerumist.
Esimese ja teise astme kohtutes, kus õigusemõistmisega tegeleb rohkem kui üks kohtunik, jaotatakse tsivil-, kriminal- ja haldusasjad kohtunike ning kohdukoseisude vahel juhuslikuse printsibil, arvestates vajadusel kõhtunike špetsialiserumisd.