Od Spominov Keltske akademije je Theresianum prejel prva dva zvezka, ki mi ju je posredoval Herbic, nekoč moj tekmec v naklonjenosti Ossxxx, sedaj prijatelj (v bolj <u>ohlapnem</u> smislu). Tukaj prilagam <u>svoje</u> pripombe. Morda jih bo Siauve upošteval, čeprav vsebujejo le nekaj vrstic. K temu bi lahko dodal svoje <u>popravke sanskrtskih</u> besed iz Najdišč, kar bi mu verjetno bilo bolj po godu kot pa lektoriranje revije <u>takšne vrste</u>. <u>Zupan naj vse pripravi za tisk</u> (tega moža naj si Vaša milost nekoliko prilagodi!).
<p>Boisserollijeve <u>sanje</u> nimajo trdne opore. Johanneau je še najbolj sprejemljiv etimolog iz vrst <u>neetimološkega</u> naroda. Samo Adelung ter za njim <u>Linde</u> razumeta teorijo etimologiziranja. Lindejeva znanstvena razprava o tem (praefatio Lexici) si zasluži prevod v francoščino. Sicer pa nobeden od tistih, ki govorijo <u>množico</u> jezikov (kot so <u>današnji</u> zahodni: francoščina, valižanščina, angleščina, španščina), ni primeren za <u>poglobljeno</u> raziskovanje etimologije, vendar jih vsaj zdrava teorija varuje pred <u>neumnostmi</u>.
</p><p>Gospa pl. Gold mi je pravkar sporočila veselo novico o majhnem baronu <u>Mihaelu</u>, ki sta mu bila botra gospodična <u>Luiza in gospod Jožef</u>. Ta bo zopet obudil spomin na <u>plemenitega pradeda</u>! Popolnoma tiho, vendar prisrčno se pridružujem čestitkam ob tem družinskem prirastku. Z večno spoštljivostjo in ljubeznijo
</p><p>Vaše milosti dolžnik,
</p><p>Kopitar l. r.
</p>
Novi nil! <u>Expectamus</u> magna!
<bdi><a href="https://en.wikipedia.org/wiki/en:Jernej_Kopitar" class="extiw" title="w:en:Jernej Kopitar"><span title="Slovenian philologist">Jernej Kopitar</span></a>
</bdi>
1812-04-15
<a rel="nofollow" class="external free" href="http://nl.ijs.si/e-zrc/zois/html/MP36.html">http://nl.ijs.si/e-zrc/zois/html/MP36.html</a>