Marx je večino svojega opusa posvetil kritičnemu teoretskemu prikazu kapitalističnega produkcijskega načina, medtem ko se je poskusom sistematičnega prikaza post-kapitalistične družbe praviloma izogibal. Večkrat je namreč upravičeno poudaril, da ne namerava pisati receptov za socialistično kuhinjo prihodnosti. A čeprav v nobenem Marxovem spisu ni mogoče najti koherentnega prikaza socialističnega modela ali sistema, nikakor ne drži, da Marx o post-kapitalistični družbi ni napisal ničesar. Nasprotno, posrednih ali celo neposrednih referenc na post-kapitalistično družbo v Marxovem opusu pravzaprav ni malo. Mesta, na katerih kritični prikaz odnosov dominacije v meščanski družbi kulminira v orisih možnosti njenega preseganja, in mesta, ki napotujejo na koncept kapitalizmu alternativne, socialistične družbe, so v Marxovih spisih tako rekoč stalnica.
<p>V predavanju bomo zato obravnavali tiste momente v Marxovem opusu, v katerih kritika meščanske družbe sovpade z vizijo post-kapitalistične družbe. Posvetili se bomo predvsem tematiki preseganja alienacije, ki je navzoča v spisih mladega Marxa (zlasti v Pariških rokopisih), in tematiki preseganja blagovne, na vrednosti utemeljene produkcije in menjave v spisih zrelega Marxa (zlasti v Grundrisse in Kapitalu). Ti momenti jasno kažejo, da po Marxu socialistične družbe v razmerju do kapitalistične ni možno ustrezno opredeliti z dihotomijami, kot so državna lastnina proti zasebni lastnini, planiranje proizvodnje proti anarhičnosti trga ali brezrazredna družba proti razredni.
</p><p>Pokazali bomo, da ti momenti včasih implicirajo, včasih pa celo eksplicirajo socialistično družbo, ki jo v osnovi opredeljuje odprava blagovne produkcije in menjave ter s tem družbeno-ekonomskih form, ki porajajo družbene odnose med stvarmi in stvarne (dinglich) odnose med ljudmi. Socialistično družbo bomo pri tem poskusili misliti dosledno skozi prizmo preseganja kapitalizma. Pokazali bomo namreč, da socialistična družba po Marxu imanentno (čeprav še zdaleč ne avtomatično ali nujno) izhaja iz samega kapitalizma. Iz teh izhodišč bomo izpeljali tezo, da iz spisov mladega in zrelega Marxa izhaja koncept post-kapitalistične družbe, ki je ni mogoče reducirati niti na državno-plansko gospodarstvo niti na naivno humanistično vizijo preproste in avtentične družbe, utemeljene na neposredovanih odnosih med ljudmi.
</p>
Sašo Furlan je podiplomski študent politične teorije na Fakulteti za družbene vede ter član programskega odbora Delavsko-punkerske univerze, uredniškega odbora revije Borec in Iniciative za demokratični socializem.
<a rel="nofollow" class="external text" href="https://www.youtube.com/channel/UCjChcfCYRcK9UerDAlualIw">Študentska Iskra</a>
CC BY 3.0
<bdo lang="en" dir="ltr"><a href="//commons.wikimedia.org/wiki/Commons:YouTube_files" title="Commons:YouTube files">YouTube</a>: <a rel="nofollow" class="external text" href="https://www.youtube.com/watch?v=GuEztgQvpk4"><bdi lang="">Sašo Furlan - Marxov koncept post-kapitalistične družbe</bdi></a> – View/save archived versions on <a rel="nofollow" class="external text" href="https://web.archive.org/web/*/https://www.youtube.com/watch?v=GuEztgQvpk4">archive.org</a> and <a rel="nofollow" class="external text" href="https://archive.today/https://www.youtube.com/watch?v=GuEztgQvpk4">archive.today</a></bdo>