Barnepsykolog: – Man må dytte dem fra seg og håpe på det beste
Flere tusen barn sitter kanskje i disse dager med litt ekstra sommerfugler i magen. De går kanskje fra å være størst på barneskolen til å bli de yngste på ungdomsskolen. Men som foreldre kan man gjøre overgangen verre ved å engste seg for mye på deres vegne, mener barnepsykolog ved Høgskolen i Nord-Trøndelag og Bufetat i Midt-Norge, Tore Aune. – Det er helt normalt å grue seg til å slippe «poden» løs. Nye situasjoner skaper en viss usikkerhet. Man kjenner ikke spillereglene, barna møter et nytt miljø og det stilles større krav til dem. Men som foreldre må man allikevel tørre å gi slipp. Man må dytte dem fra seg og håpe på det beste, sier Aune.Han presiserer likevel at det er viktig å finne en balansegang. Og påpeker viktigheten av aktive og engasjerte foreldre. STILL DINE SPØRSMÅL:Klokken 13.00 mandag svarer barnepsykolog Willy-Tore Mørch deg på dine spørsmål. Du kan få svar på hvordan du bør forberede barna til skolestart og hvordan du bør forholde deg til denne overgangen. Send dine spørsmål ved å klikke på denne linken. – Vi vet at de barna det går dårligst med, har få voksenpersoner rundt seg. Jeg vil anbefale alle foreldre til å lære seg navnene på alle elevene i klassen til barnet og ha en god kontakt med de andre foreldrene, sier Aune. Han forteller at en naturlig del av overgangen vil være at barna etter hvert får tettere kontakt med jevnaldrende, og at de ønsker mer frihet til å finne seg selv. Og nettopp dette er det viktig at foreldrene gir dem:* Sørg for at barnet ditt er mentalt forberedt på hva det vil si å begynne på ungdomsskolen. Del gjerne historier fra da du selv gikk der slik at de får et bilde av hvordan det kan bli. * Fokuser på muligheten i stedet for begrensningene. Hvis barnet ikke kom i samme klasse som bestekameraten så ikke dyrk nederlaget til barnet. Fortell heller hvordan dette kan bli en fin mulighet til å bli kjent med andre mennesker. * Ikke trekk opp det som kan gå galt. Og ikke bruk ord som «dette må du passe deg for» eller «dette må du gjøre». Trekk frem de positive tingene. * Engasjer deg. Lær deg navnene på alle klassekameratene til barnet ditt og bli kjent med foreldrene deres. Hvis noen ubehagelige episoder skjer på skolen er det lettere å snakke med de andre foreldrene og ordne opp i det. * La de feile uten at du kommer med pekefingeren og sier «hva var det jeg sa». * Ikke legg for stort faglig press på barna. Prøv heller å vekk en faglig interesse i stedet for å legge press på hvor bra de skal prestere. Skryt av forsøket barnet har gjort, ikke kjeft på grunn av resultatene. Kilder: Barnepsykologene Tore Aune, og Willy Tore Mørch. Og Elisabeth S. Gundersen, Leder for Foreldreutvalget for grunnopplæringen – Det må være rom til å feile. Det verste man kan gjøre er å komme med pekefingeren å si «hva var det jeg sa», hvis tenåringen har feilet. Hvis tenåringen har drukket seg full er det bedre at han ringer hjem for å bli hentet, enn at han ikke tør å ringe fordi han er redd for en reprimande, sier Aune. Han får støtte av Elisabeth S. Gundersen, leder for Foreldreutvalget for grunnopplæring: – Det handler mye om respekten man viser barna. Om de har hatt stor frihet da de var yngre, er det vanskelig å stramme inn i ungdomstiden. Mye viktigere er det å ha grunnlag for å snakke sammen, både om utfordringer og det dagligdagse, sier hun.Hjemme hos familien Heggland-Skagen er det full rulle. Kristoffer (12) er på vei til den siste ferieturen før han om noen dager starter på ungdomsskolen. Han er godt fornøyd med at han kjenner alle han har kommet i klasse med. Han slipper også å bytte skolebygg, men innrømmer at han gruer seg litt til alle de forskjellige fagene og de nye kravene som stilles. SKRIV TIL OSS: Hvordan var din første skoledag på ungdomsskolen? Send oss gjerne din historie ved å klikke på denne linken. Maren, moren til Kristoffer, innrømmer også at hun gruer seg litt. For noen år siden sendte hun eldstedatteren av gårde, og nå er det sønnens tur. – Jeg vet at dette er en tid det krever mye faglig av Kristoffer, og jeg tror det er viktig at man som foreldre følger opp. Hun har bestemt seg for å utsette sin egen etterutdanning slik at hun kan følge opp Kristoffers skolegang. Sønnen har lese- og skrivevansker, og for moren er det viktig at samarbeidet mellom hjem og skole blir like bra som det var på barneskolen. – Det er klart vi er spente. Men både jeg og Kristoffer har lagt en plan, og så lenge vi jobber sammen for å nå de faglige målene, tror jeg dette skal gå bra, sier hun mens sønnen nikker samtykkende.Ungdata-rapporten slo i fjor fast at dagens unge ser ut til å lykkes på stadig flere fronter – de gjør det bra på skolen, ruser seg mindre og har bedre forhold til foreldre og familie – men det har også sin pris: Så mange som hver fjerde jente på slutten av ungdomstrinnet har depressive symptomer, ifølge rapporten. Les også:Hver femte student sliter psykisk Barnepsykolog Willy Tore Mørch mener noe av grunnen er presset som legges på barn og unge i dagens samfunn. – Det å starte på ungdomsskolen kan være en brå overgang for mange. Det stilles større krav til skolearbeidet, hjemmelekser, prøver og karakterer. Mange legger et for stort press på seg selv, mens andre igjen får dette presset hjemmefra. Her er det viktig at foreldrene oppmuntrer til å fokusere på lærelysten i stedet for hvilke karakterer man får, sier han. Maren forteller at som et prøveprosjekt begynte klassen til Kristoffer med karakterer i noen fag allerede i 7. klasse. Han gleder seg nå at karakterer skal bli det permanent målsystemet. – Det er bedre å ha karakterer. Man kan sammenligne seg med andre, og det liker jeg. Da vet jeg hvordan jeg ligger an, sier han.Selv om ung-data rapporten i fjor viste at ungdommer drikker og ruser seg mindre, er det fortsatt foreldre som ikke er klar over hvilke utfordringer barna kan møte når de begynner på ungdomsskolen, mener leder for utekontakten i Lørenskog kommune, Inga Marit Bakken. Les også:Vestkantungdom i Oslo mest på fylla – Det er ikke bare ungdommen som syntes denne overgangen kan være brå, også foreldrene opplever at barna plutselig forandrer seg. Noen av dem er kanskje ikke klar over at barna nå kan komme til å debutere både med alkohol, tobakk og sex, sier hun. For å gjøre overgangen lettere har utekontakten i Lørenskog tatt initiativ til et samarbeid med politi og helsetjenesten hvor de innkaller til allmøte for alle foreldre på ungdomstrinnet, også de foreldrene som har barn som skal starte i 8. klasse. Her diskuterer de alt fra psykisk helse til rusproblematikk. – Vi pleier alltid å si til foreldrene at de må snakke med barna sine. Snakk med dem om seksualitet og rusmidler. Barna vil uansett kunne lese om dette på internett, så hvis foreldrene informerer dem først kan barna føle seg trygge på at de kan stille spørsmål hvis de lurer på noe, sier hun.
For både voksne og barn kan overgangen fra barne- til ungdomsskolen bli tøff. Kristoffer (12) innrømmer at han grugleder seg.