Slik laget de slektstreet over eidsvollsmennenes etterkommere
I dette prosjektet er Riksarkivarens rolle å sørge for at dataene blir gjort tilgjengelig og lagret på en trygg måte. DIS-Norge har administrert innsatsen fra de frivillige Eidsvoll 1814 har bidratt i prosjektet med portretter av 78 av eidsvollsmennene fra det digitale Eidsvollsgalleriet. De 34 resterende mennene finnes det ikke maleri eller tegninger av. Av de 112 mennene som var på Eidsvoll var det 11 som ikke fikk barn, og dermed ikke har etterkommere. Riksarkivet og slektsforskningsforeningen DIS-Norge har helt siden 2012 samarbeidet for å finne frem til etterkommerne til alle eidsvollsmennene. Slektsforskning har den siste tiden blitt svært populært og Riksarkivet har opplevd at mange henvender seg til dem for å finne kilder om sine forfedre og formødre - den pågangen var utgangspunktet for hele Eidsvoll-prosjektet. - Vi hadde en idédugnad hvor alle kunne komme med forslag til aktiviteter og satsninger i forbindelse med grunnlovsjubileet. Da slektstreet dukket opp var det et av forslagene vi gikk videre med. Vi tok kontakt med DIS-Norge, som var i fyr og flamme over ideen, og dermed var vi i gang høsten 2012, sier Eli Fure, underdirektør i Riksarkivaren, til VG. Ulike faser Arbeidet kan deles inn i fire faser - hvor den første fasen gikk på å finne de grunnleggende slektsopplysningene for flest mulig eidsvollsmenn. Prosjektet gikk da under navnet «Adopter en eidsvollsmann», og over 100 frivillige slektsforskere fikk utdelt hver sin representant og gikk i gang for å finne etterslekten. - Dette arbeidet resulterte i at vi fikk inn 85 slektstrær, sier Fure. Da fase to sto for tur gjennomgikk databasen en viss kvalitetskontroll der man rettet opp ulike feil. Blant annet at inngiftede personer var oppført flere steder i basen uten at det kom tydelig frem at det dreide seg om en og samme person. For DIS-Norge var denne fasen svært omfattende: - Nå startet arbeidet med å slå sammen alle slektstrærne til et stort tre. Dette var et stort stykke arbeid som pågikk helt frem til mai 2013, forteller generalsekretær i DIS-Norge, Slekt og Data, Mette Gunnari, til VG. 17. mai 2013 var det klart for fase tre hvor databasen ble åpnet for publikum med håp om å få påfylt så mange etterkommere som mulig. - Vi har fremdeles over hundre frivillige som deltar i arbeidet med å finne etterslekten. 90 prosent av disse er medlemmer av DIS-Norge, mens de resterende har vi rekruttert. Det har blitt utført et formidabelt dugnadsarbeid og jeg er veldig stolt over alle som har jobbet med dette prosjektet, sier Gunnari. Mandag startet VG samarbeid med partene og publiserte slektssøket «Er du i slekt med en eidsvollsmann?» - hvor VGs lesere kan undersøke om de er blant de tusener som mangler i basen. Mangler 10.000 etterkommere I april er det nesten 60.000 registrerte etterkommere i basen, men i følge historikerne kan det mangle så mange som 10.000 personer i slektstreet. - Det er vanskelig å vite hvor mange mennesker vi leter etter. Beregningene som er gjort tilsier at det er et sted mellom det antallet vi har nå og opp til 10.000 til, sier Chris Nyborg i Norsk Lokalhistorisk Institutt, til VG. Han forklarer at dette prosjektet skiller seg fra andre ettersom man har et utvalg på 112 personer og følger deres slekt. Normalt ville et slikt slektstre gå ut fra én felles stamfar. - Med den veksten vi har i basen for tiden, mer enn et år etter at de første slektstrærne ble sendt inn, ser det ut til at det er et stort antall som fortsatt ikke er registrert - og jeg blir ikke overrasket om det dreier seg om så mange som 10.000 personer som mangler.
I flere år har Riksarkivet og DIS-Norge jobbet hardt for å lage et så komplett som mulig slektstre av etterkommerne til de 112 mennene på Eidsvoll i 1814.