Forsker tror det kan bli vanskeligere å fange Kony
Etter en fem år lang rettssak fant spesialdomstolen for Sierra Leone Taylor i dag skyldig i å ha forsynt opprørerne i Sierra Leone med våpen, mat, medisinsk utstyr og drivstoff. Medvirkningen gjelder på alle de elleve tiltalepunktene om krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten. Dommen er den første mot en tidligere statsleder fra en internasjonal straffedomstol siden Nürnberg-oppgjøret etter andre verdenskrig. - Det er klart at dette er en merkedag i den forstand at en statsleder har blitt dømt på den måten Taylor har blitt. Men om dette på kort og mellomlang sikt vil føre til en fredeligere verden, er jeg ikke så sikker på, sier forsker Morten Bøås ved forskningsstiftelsen Fafo.Han peker på at rettsoppgjør mot slike ledere er et tveegget sverd. Opprørslederen Joseph Kony i Herrens motstandshær (LRA) i Uganda nektet i 2006 å skrive under på en fredsavtale av frykt for å bli stilt for retten.Konys geriljagruppe skal ha bortført tusenvis av barn for å bruke dem som soldater og sexslaver fram til 2004. Det ble stor oppmerksomhet rundt opprørslederen da en dokumentarfilm ble lagt ut på YouTube og gikk som en farsott i sosiale medier. Også Sudans sittende president Omar al-Bashir er ettersøkt for krigsforbrytelser. Dommen mot Taylor kan føre til at Bashir ikke ser seg tjent med å inngå fredsavtaler, tror Bøås:Lemlestet og voldtok Både Liberia og Sierra Leone på Afrikas vestkyst er blant verdens aller fattigste stater. Begge landene ble på 1980- og 1990-tallet hjemsøkt av grusomme borgerkriger som forflyttet seg over landegrensene. De elleve tiltalepunktene i dommen mot Taylor beskrev forbrytelser som førte til ufattelige lidelser for sivilbefolkningen, men han har nektet straffskyld. Utfordringen for aktoratet har vært å knytte Taylor direkte til de omfattende overgrepene som ble begått av opprørerne i Sierra Leones Forent revolusjonær front (RUF).- Vanskelig å bevise Taylor ble ikke kjent personlig ansvarlig for å ha gitt ordre om eller planlagt forbrytelsene fordi han ikke hadde den militære kommandoen over opprørsgruppene som herjet i Sierra Leone. Bøås mener saken mot Taylor har vært vanskelig å bevise. Krigen foregikk i avsidesliggende områder av Sierra Leone, som ikke var det landet Taylor styrte. At han ble dømt for medvirkning, tyder på at dommerpanelet har gjort en reell vurdering av bevisene og funnet at det er rom for tvil om Taylors direkte ansvar for handlingene som ble begått, fremholder forskeren. - De finner ham ansvarlig, men ikke individuelt ansvarlig, sier Bøås til NTB.Spesialdomstolen for Sierra Leone vil komme med domsavsigelse i Taylor-saken 30. mai. Straffen skal han sone i Storbritannia. Taylor er fortsatt ikke blitt stilt til ansvar for sin rolle under borgerkrigene i hjemlandet Liberia som kostet mer enn 200.000 menneskeliv. - Denne dommen mot Charles Taylor representerer et vannskille i kampen for å stille høytstående gjerningsmenn til ansvar, sier Gilles Yabi i International Crisis Group.
Liberias tidligere president Charles Taylor er dømt for medvirkning til krigsforbrytelser i Sierra Leone. Men slike rettsoppgjør trenger ikke gi mer fred, mener forsker.