Se, nå krymper middelklassen
Etter krigen besto en middelklassefamilie gjerne av far som var ingeniør og mor som var husmor. Ungene kunne se frem til å ha mer å rutte med når de selv ble voksne. I dag må familier i rike land gjerne ha to inntekter for å være en del av middelklassen. Den ene forelderen bør ha høy utdannelse. Middelklassen krymper, heter det i en ny rapport fra Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling, OECD. Det skjer til tross for kraftig velstandsoppgang i mange av disse landene. Problemet er at middelklassen i OECD nå totalt sett kontrollerer mindre av verdiene. Inntektsveksten har stagnert, utgiftene har økt, særlig til bolig. Å ta utdanning er ingen garanti. Fag som tidligere plasserte deg trygt i middelklassen, holder ikke alltid lenger. En av seks jobber i OECD kan bli automatisert vekk. Flere som før var middelklasse, ender i lavinntektsgrupper. En slik degradering, kan være med på å forklare frustrasjon og støtte til protestpartier rundt om i verden. I rapporten er det inntekt som brukes som definisjon. Har du mellom 75 og 200 prosent av medianinntekten i landet, er du middelklasse. Nordmenn kommer godt ut på grunn av oljepenger og en stor og omfordelende velferdsstat. I Norge (og Luxemburg) må du tjene mest av alle OECD-land for å være middelklasse. Tar du en middelklasse-nordmann og plasserer ham i Mexico, så går han rett over til å bli riking. I løpet av de tre siste tiårene har middelklassen krympet i OECD, med i snitt ett prosentpoeng per tiår. Særlig i Sverige og Finland, som har ligget høyt. I Sverige har flere gått over i lavinntektsgrupper enn i høyinntektsgrupper. I de nordiske landene er det samtidig fortsatt minst fare for å skli ned i fattigdom. I motsetning til tidligere år, da eldre var mest utsatt for dårlig råd, har dette snudd. Særlig i Norge har de eldre fått bedre råd. I den lange krangelen om hvem som er dessertgenerasjonen, kommer OECD med et talende bidrag. Det har jevnt over vært enklere for eldre aldersgrupper å holde seg i middelklassen. De har hatt sikrere jobber, mer stabile karrierer, et generøst pensjonssystem. Enklest har det vært for generasjonene født etter krigen og frem til 1964 («Baby boomers»). De har hatt råd til å kjøpe seg det som trengtes for å tilhøre middelklassen. 70 prosent av dem var i middelklassen da de var 20 år, sammenlignet med 60 prosent av «Millenials». For hver generasjon har andelen middelklasse krympet, og flere har havnet i lavinntektsgrupper. Det gjelder «Generasjon X» (født 1965 til 1982), «Millenials» (født 1983 - 2002) og «Generasjon Z» (født 2003 og fremover). Det er i dag unge voksne som har dårligst utsikt til å leve i middelklassehusholdinger, mens eldre har bedret sjansene sine til det samme. Det kreves stadig mer penger og utdannelse for å holde seg i middelklassen. Bolig er spesielt dyrt. Mange ender med stor gjeld. Mer enn en av fem i OECD bruker mer enn de tjener. Nordmenn er spesielt forgjeldet. Hva bør vi så gjøre? OECD har en rekke forslag, hvor Norge allerede gjør det meste, som satsning på barnehage, pappakvote, etterutdanning, billigere bolig. OECD mener inntektsskatten bør gjøres mer progressiv for toppinntektene. Landene bør også lempe skattebyrden over fra skatt på arbeid til skatt på eiendom, kapital og arv. De siste tiårene har de med høyest inntekt nytt godt av lavere skatter i hele OECD. Hvorfor mase med middelklassen? Det er vel ikke noe problem når folk blir rikere? Nei, tvert om, det er ikke noe galt i at folk tjener penger og det aller viktigste er selvsagt å utradere fattigdom og lidelse. Det er likevel viktig hvor du står i forhold til andre. Og det er bekymringsverdig når de rike stikker av med en stadig større andel av verdiene. Det kan skade tilliten og villigheten til å bidra med skatt. Mange i middelklassen (totredeler) føler at de ikke de får nok tilbake, i forhold til det de betaler inn. Ser man på tallene i stort i OECD, mottar middelklassen det samme som de bidrar med. Men middelklassehusholdningene i arbeidsdyktig alder er netto bidragsytere, mens eldre husholdninger er nettomottakere. Samtidig med at middelklassens økonomisk makt har krympet, har de også fått mindre politisk gjennomslag i flere OECD-land, viser rapporten. Det er middelklassen som betaler storparten av skatten i OECD. De gjør en stor jobb med å sørge for at unger får utdanning og løfter lavinntektsgrupper. Middelklasse er synonymt med stabilitet, ukorrupthet og god styring. Samfunn med en sterk middelklasse har høyere tillit, mindre kriminalitet og høyere tilfredshet. Nå er fortsatt Norge i toppen i middeklasse-ligaen. Folk flest (70 prosent) er middelklasse hos oss. Mot bare halvparten i USA. Vi nordmenn må passe på at det fortsetter slik. For «dritten i midten» står egentlig for det meste som er bra her i verden.
Mens generasjonene født etter krigen stort sett var i middelklassen, sliter flere unge med å holde seg der.