Dette er nøkkelspillerne i Irak-konflikten
* Den islamske staten i Irak og Levanten (ISIL) er en ytterliggående islamistisk gruppe som er aktiv i Irak og Syria. Ble etablert etter den USA-ledede invasjonen i Irak i 2003. * Levanten er et navn på landene innerst i Middelhavet, altså Syria, Libanon, Israel/Palestina og Jordan. * ISIL var tidligere en del av terrornettverket al-Qaida, men al-Qaida tar nå avstand fra gruppen. Al-Qaida skal ha anklaget ISILs krigere for overdreven voldsbruk. * ISILs leder er Abu Bakr al-Baghdadi. * Gruppen kjemper for en sunnimuslimsk stat i Irak og Syria. Kilder: NTB, Ritzau De militante islamistene i ISIL nærmer seg Iraks hovedstad Bagdad, og frykten for at konflikten i sjia-styrte Irak kan spre seg i hele regionen, vokser. Samtidig er hundretusener av irakere på flukt fra sine hjem. Iraks statsminister taper popularitet blant sunnimuslimene i landet, irakisk militære får nå hjelp fra den kurdiske hæren, som har sine egne interesser i kaoset, og ISIL har alliert seg med toppfolk fra Saddam Husseins dager. Professor i statsvitenskap Nils A. Butenschøn ved Norsk senter for menneskerettigheter, Universitetet i Oslo, tror det er liten sjanse for at Irak vil bli et samlet land igjen. - Det vi fryktet i 2003, at Irak vil splittes opp i flere uavhengige deler, er blitt dramatisk forsterket. Konflikten mellom sjiaer og sunnier blir dypere, og samtidig kan kurderne i nord bruke denne situasjonen som nå oppstår til å styrke sin posisjon i sine områder, sier Butenschøn til VG. Her er nøkkelspillerne i konflikten:Baghdadi er leder av den ytterliggående, islamistiske gruppen ISIL. Han karakteriseres som nådeløs og brutal, og anses som den mektigste og mest fryktede islamistlederen i hele Midtøsten. Hva som er hans virkelige navn, er usikkert, og det finnes kun to «offisielle» bilder av ham. Han opptrer ikke i videoer på internett, og det sies at han bruker maske når han snakker til tilhengerne sine. Ifølge BBC har dette gitt ham tilnavnet «Den usynlige sjeiken». Baghdadi tok ledelsen for ISIL da den forrige lederen, Abu Musab al-Zarqawi, ble drept i et amerikansk bombeangrep i 2006. Hans, og ISILs mål, er en sunnimuslimsk stat i Irak og Syria, og etterhvert et kalifat i hele den arabiske og muslimske verden. Han ser på Vesten som den store skurken. Selv om ISIL er på en rask offensiv nå, tror ikke professor Butenschøn at de kan opprettholde offensiven om de fortsetter med sine ekstreme holdninger overfor sivilbefolkningen. - Da vil de fort miste grepet. Skal de styrke offensiven ytterligere, blir de nødt til å inngå kompromisser med mer moderate grupperinger, sier han. Under Baghdadis ledelse, har ISIL brutt ut av al-Qaida-nettverket på grunn av krangling om hvilken av gruppene som var den «ekte» al-Qaida, men hans mål på sikt er å bli leder for hele al-Qaida. Bagdhadi ble tatt til fange av amerikanske styrker i Irak i 2005, og holdt fanget i Camp Bucca til 2009. Hva som førte til at han ble satt fri, er uklart. Nå har USA utlyst en dusør på ti millioner dollar, rundt 60 millioner norske kroner, til den som fanger Baghdadi. Noen mener Baghdadi allerede var en jihadist under Saddam Husseins styre. Andre mener han ble radikalisert mens han satt i amerikansk fangenskap på Camp Bucca.Opprøret i Syria mot Assad-regimets over 40 år lange undertrykkelse av befolkningens sunnimuslimske flertall begynte med demonstrasjoner i 2011, men utviklet seg raskt til å bli en blodig borgerkrig. Syria er i dag et sted for ideologiske kamper som hellige krigere fra hele den muslimske verden søker seg til, og antallet utenlandske krigere har økt raskt. Konflikten står mellom Bashar al-Assads regime, støttet av Iran og Russland, og islamistiske fundamentalister. Både regimet og opprørerne har stått bak krigsforbrytelser. Vesten har gitt sin støtte til Assads motstandere. Konflikten i Syria har så langt krevd mer enn 100.000 menneskeliv, og over fem millioner syrere er enten registrert som flyktninger eller venter på å bli det. Over halvparten av alle krigere i Syria er organisert i to store sunnimuslimske bevegelser, al-Nusra og ISIL, som ikke er underlagt noen overordnet strategi, og kjemper mot hverandre. Sistnevnte har nå invadert Irak fra sine baser i Syria. Seniorkorrespondent Herbert Pundik i Politiken skriver i en kronikk i den danske avisa at den vestlige støtten til opprørerne en dag kunne komme til å slå tilbake på vesten. Konflikten i sin ytterste konsekvens kan ende med at Vesten må velge mellom å stå på laget til Assad eller al-Qaida, skriver han.Sjiamuslimske Maliki er Iraks statsminister, og anklages for å ha forsterket splittelsen mellom de religiøse gruppene i landet. Mange sunnimuslimer har derfor ekstremt lav tillit til ham, og den irakiske hæren er blitt kritisert for ikke å ha gjort nok for å stanse ISILs lynoffensiv. Sjiamuslimske militsgrupper og frivillige spiller en svært viktig rolle i Malikis plan for å gjenerobre områdene som ISIL kontrollerer. Sunniene er i mindretall i Irak, men de har tradisjonelt sittet med makten siden Irak ble en egen nasjon. - Maliki har utviklet seg til en liten diktator. Han har ekskludert stammene fra den politiske prosessen i Irak, områdene deres er underutviklet, og det virker som om han er ute på et hevntokt etter mange års sunni-styre under Saddam Hussein, skriver Naser Khader, Senior Fellow ved tenketanken Hudson Institute Washington DC i en kronikk i VG.ISIL har vært på rask frammarsj i de nordlige delene av Irak den siste uken, og har tatt kontroll over en lang rekke byer og områder. Tirsdag tok opprørerne full kontroll over Iraks nest største by, Mosul. Etter det har opprørerne stormet sørover, men har de siste dagene blitt møtt av en motoffensiv ledet av irakiske regjeringsstyrker og militsgrupper. Men det irakiske militære har delvis kollapset, og lørdag kom kurdiske styrker irakerne til unnsetning. Den danske avisen Politiken skriver at Kurdistan, en region i Nord-Irak, nå ser en gyllen mulighet til å pleie egne interesser, som er å få en formell selvstendighet. Ifølge lektor Søren Schmidt ved Aalborg universitet nyter kurderne godt av landets kaos. - Nå byr muligheten seg til å legge beslag på noen byer som de hele tiden har ment skulle være en del av Kurdistan, og da slår de til, sier Schmidt til avisen.Sunni-arabiske Hashemi hadde en offiserrolle av høyeste rang som visepresident under Saddam Hussein i Irak. I 2011 rømte han landet da det ble kjent at han var ettersøkt for terrorvirksomhet etter anklager om at han styrer en egen dødsskvadron rettet mot sjia-offiserer. I 2012 ble han in absentia dømt til døden ved henging etter at han var funnet skyldig i drap på en jurist og en offiser. Hashemi skal nå oppholde seg i Tyrkia, som nekter å utlevere ham til hjemlandet. NATO-landet Tyrkia er i ferd med å trekkes dyperer inn i konflikten, etter at 80 tyrkere ble tatt som gisler av ISIL under erobringen av byen Mosul. Tidligere denne uka skal Hashemi ha uttalt at han støtter ISILs offensiv, melder NBC.Iraks tidligere president Saddam Hussein styrte landet som diktator fra 1979. I 2006 ble han henrettet ved henging, etter å ha fått en dødsdom for drapet på 148 sjiamuslimer i byen Dujail i 1982. Han ble også anklaget for krigsforbrytelser mot Iraks kurdere, inkludert giftgassing av tusener av sivile. Under Saddams styre invaderte Irak nabolandet Kuwait i 1990, men ble tvunget ut i januar 1991, da USA startet Golfkrigen. I mars 2003 gikk USA til krig mot Irak, og regimet til Saddam falt etter tre uker. Desember samme år kunngjorde USA at Hussein var tatt til fange. Flere av de som var offiserer under Saddams styre er nå med som strateger i ISILs opprør. En slik allianse eksisterte ikke under Saddam selv, som oppfattet islamister som en trussel. Hans fødeby Tikrit, som ligger nord for Bagdad, er et av områdene som ISIL nå har tatt kontroll over.Den mektige sjialederen Sadr har stor innflytelse blant sjiamuslimene i Irak. Han var relativt ukjent før USAs invasjon, men fra sommeren 2003 bygde han opp sin egen gerilja, Mehdi-geriljaen, og ble med det en ledende militær opponent til den amerikanske invasjonen i Irak. Han har vært lenge vært ettersøkt av USA. Ingen vet hvor han oppholder seg, men han er en av landets mest innflytelsesrike personer, skriver NBC. Selv om Sadr aldri har stilt til valg, og heller ikke har hatt noen formell posisjon i Irak, har han millioner av tilhengere og nyter større oppslutning enn de fleste andre ledere i landet. Sadr forsvant fra offentligheten i februar, men dukket plutselig opp igjen forrige uke med et utspill som gikk på at han vil opprette en ny gerilja som skal beskytte sjiamuslimenes hellige steder.80-år gamle sjiamuslimske Sistani er et symbol på motstanden mot Saddam Hussein før den amerikanske invasjonen i 2003. I alle år har Sistani sagt at hans tilhengere ikke må svare med vold mot sunnimuslimenes angrep, men denne uka snudde han brått og uttalte at sjiaene må bevæpne seg og bli med i sikkerhetsstyrkenes kamp mot ISIL-opprørerne.
Volden mellom militante islamister og regjeringen i Irak eskalerer, og kan kaste hele regionen ut i kaos. Hvem er hvem i konflikten?