Israel holder hodet lavt i Syria-konflikten
Selv om utviklingen i Syria bekymrer israelerne, ønsker landet ikke å bli trukket inn i konflikten. På et regjeringsmøte søndag ba statsminister Benjamin Netanyahu sine medarbeidere om å holde sine private synspunkter for seg selv. Utad nøyer statsministeren seg med å understreket at Israel er klar til å forsvare seg om nødvendig. Som USAs nærmeste allierte i regionen, vil Israel være utsatt for hevnangrep, spesielt fra Hizbollah i Libanon. Militsen har i årevis nytt godt av støtte fra Syria og Iran, og som gjentjeneste har den sjiamuslimske gruppen hjulpet Syrias regjeringshær i kampen mot opprøret. Den kan også bli bedt om å svare på et amerikansk angrep mot Syria. Rakettforsvar - Israel vurderer hele tiden risikoen for at man skal få et angrep fra Hizbollah mot Nord-Israel. Og man har jo flyttet antirakettbatteriene nordover. Dette er noe man er nødt til å forberede seg på, sier Midtøsten-forsker Dag Henrik Tuastad ved Universitetet i Oslo til NTB. Han mener imidlertid ikke det er gitt at Hizbollah vil gå til angrep, blant annet fordi Hizbollah igjen ville bli utsatt for massiv gjengjeldelse fra Israel. Blant israelerne er det også frykt for at Syrias kjemiske våpen skal ramme dem. Derfor har de stått i kø de siste dagene for å hamstre gassmasker. Om ikke den syriske hæren selv skulle bruke dem mot Israel, er det fare for at de fryktede våpnene skal havne i hendene på opprørsgrupper som mangler disiplin, ifølge Tuastad. - Israel frykter et kaos i Syria. På lang sikt ønsker man regimeendring, men det verste alternativet er regimesammenbrudd, sier han. Mister grepet? I Israel, som i USA, er det også flere som mener president Barack Obama er i ferd med å miste grepet om Midtøsten. Derfor oppfattes USAs reaksjon mot det syriske regimet som en prøvestein, skriver New York Times. Obama har tidligere gjort det klart at bruk av kjemiske våpen vil være å krysse grensen for det USA mener er akseptabelt. Nå mener altså amerikanske myndigheter at de har bevis for at syriske regjeringsstyrker har gjort nettopp det. Israel og Vesten har på samme måte fastholdt at det er uakseptabelt om Iran skulle råde over atomvåpen. En manglende reaksjon mot Syria kan innebære at Iran føler at de fritt kan fortsette med sitt atomprogram, skriver Jerusalem Post. - Så lenge det blir et gap mellom det Obama sier og det han gjør, vil han bli oppfattet som svak, påpeker Tuastad, som er førstelektor ved Universitetet i Oslo. Moderat linje? I Israel har det lenge vært diskutert om landet alene skal gå til angrep på iranske atomanlegg. På forsommeren valgte imidlertid iranerne en ny president, Hassan Rohani, som i Vesten oppfattes som mer moderat. Tuastad mener både Israel og Vesten vil vente og se hva slags linje han legger seg på i atomstriden, før diskusjonen om et militærangrep igjen kan komme på agendaen. Men ikke alle er enige i at USAs håndtering av Syria har noe å si for striden med Iran. - I Iran er fienden tydelig, målet er tydelig og hva som må gjøres er tydelig. Det er en illusjon å tro at dersom Obama ikke holder løftet om å fyre av noen Tomahawk-raketter mot Syria, er det et tegn på at han ikke vil gjøre det som behøves overfor Iran, sier den tidligere israelske forsvarsministeren Moshe Arens, ifølge Reuters.
Israel har valgt å holde en lav profil mens amerikanerne diskuterer om det er riktig å angripe Syria. Men landet frykter både et USA som ikke tør bruke makt og hevnangrep fra Syrias allierte.