- Det er på tide å si i fra
- Den økte konkurransen i internasjonal luftfart har ført til kostnadspress. Det har ført til at det proaktive sikkerhetsarbeidet blir redusert, sier leder i flysikkerhetskomiteen i Norsk flygerforbund, Jo Bjørn Skatval. I går fulgte han time for time søket etter AirAsia-flyet som forsvant mellom Indonesia og Singapore med 162 mennesker ombord.Han kopler ikke den bekymringsfulle utviklingen direkte til noen av de store ulykkene som har skjedd i 2014, men fastslår at en utvikling er brutt. - Trenden over mange år har vært at antallet ulykker har gått ned. Den blir trolig brutt i år etter en rekke større flyulykker. Det er noe en må regne med, men den positive trenden er ingen selvfølge, men en konsekvens av forebyggende sikkerhetsarbeid, sier Skatval. - Årsaken til at trenden over mange år har vært positiv, skyldes et langvarig sikkerhetsarbeid. Grunnlaget ble lagt for rundt 15 år siden, hvor man tok mye lærdom av endel ulykker og hvor det ble gjort mye proaktivt arbeid for å forebygge og hindre ulykker. Det ble innført standard prosedyrer og utstyret ble bearbeidet og bedret, sier han.- Men det kostet penger og i dagens knallharde konkurransesituasjon opplever vi at det proaktive sikkerhetsarbeidet ikke blir prioritert like høyt som tidligere. Det er en utvikling vi advarer mot. - Hvordan gir det seg utslag? - For ti år siden hadde mange av flyselskapene ekstra sikkerhetstiltak og marginer som gikk utenpå de statlige kravene. Slik er det ikke lenger i dag. Det er konsekvensen av at man er nødt til å hevde seg i konkurransen. - Hva mener du med proaktivt sikkerhetsarbeid? - Det dreier seg om i stor grad forebyggende tiltak og forskning. I USA gjennomførte de undersøkelser som viste at pilotenes flytid økte. Da ble det satt begrensninger på flytiden. Det skjedde ikke i Europa. Han sier at Norge ikke skiller seg positivt ut.- Flytiden for flypersonellet øker også i Norge. Konsekvensene av det burde vært forsket på. Det skjer ikke, til tross for at det er en ganske stor endring av arbeidsforholdene. Jeg roper ikke ulv, ulv, men det er på tide å si ifra, sier Skatval. Han sier han tror myndighetene i sterkere grad bør på banen. - Når vi ser at den sterkere konkurransen fører til mindre slikt sikkerhetsarbeid i flyselskapene, er det nok myndighetene som bør sterkere på banen. Vi hadde egentlig trengt en tenketank i Norge med fagpersonell og forskere, som kan komme med råd og analyser, sier han og legger til: - Selv om vi er kritiske til utviklingen; det er fortsatt trygt å fly. De verste ulykkene. Hvis en holder de fire flyene som ble brukt i terrorangrepene i USA i 2001 utenfor, er flyulykken på Tenerifte i 1977 den med høyeste dødstall i historien. En Boeing 747-maskin fra KLM kolliderte med et 747-fly fra det amerikanske flyselskapet Pan Am. 583 mennesker omkom. I 1985 ble et fly fra Japan Airlines utsatt for den verste flyulykken som bare involverte ett fly. 520 døde da en teknisk feil gjorde at pilotene mistet kontrollen over 747-maskinen. Her er en liste NTB har satt sammen - gjengitt blant annet i Aftenposten - over de verste flykatastrofene i verden de siste ti årene: 17. juli 2014: Et passasjerfly fra Malaysia Airlines på vei fra Amsterdam til Kuala Lumpur ble angivelig skutt ned av en bakke-til-luft-rakett på vei over østlige Ukraina. Alle 295 personer om bord omkom. 8. mars 2014: Et fly av typen Boeing 777 fra Malaysia Airlines med 227 passasjerer og et mannskap på 12 var på vei fra Kuala Lumpur til Beijing da det forsvant sør for Vietnam. Flyet er ennå ikke funnet. 3. juni 2012: En MD-83-maskin fra Dana Air styrtet i Nigeria. 153 personer mistet livet. 20. april 2012: 127 omkom da en Boeing 737-236 fra Bhoja Airlines styrtet i Pakistan. 9. januar 2011: Et Boeing 727 fra Iran Air styrtet i nærheten av byen Urumyeh nordvest i Iran. 77 av de 100 om bord omkom. 28. juli 2010: Et pakistansk fly fra Airblue styrtet utenfor Pakistans hovedstad Islamabad. 152 personer omkom. 22. mai 2010: 158 personer omkom da et Boeing 737-passasjerfly fra Air India Express skled av rullebanen og tok fyr under landing i Mangalore i India. 12. mai 2010: En Airbus 330 fra Afriqiyah Airways styrtet under landing i nærheten av flyplassen i Tripoli i Libya. Over 100 personer mister livet. 10. april 2010: Et Tupolev 154-fly styrtet under innflyging til byen Smolensk vest i Russland. 96 personer, deriblant Polens president Lech Kaczynski, omkom. 25. januar 2010: En Boeing 737-800 fra Ethiopian Airlines styrtet i havet like etter avgang fra Beirut. 89 personer mistet livet. 15. juli 2009: Et Tupolev 154-fly fra Caspian Airlines på vei til Armenia styrtet nord i Iran. Alle 168 om bord omkom. 30. juni 2009: 152 av de 153 om bord mistet livet da en Airbus 310-300 fra selskapet Yemenia styrtet i Indiahavet utenfor Komorene. 1. juni 2009: Et Airbus A330-200-fly fra Air France på vei fra Rio de Janeiro til Paris styrtet i Atlanterhavet. Alle 228 om bord omkom, blant dem tre nordmenn. 20. august 2008: 153 personer døde da et Spanair-fly styrtet i Madrid. 18. juli 2007: 199 mennesker omkom da et innenriksfly styrtet i Sao Paulo i Brasil. 22. august 2006: Et russisk passasjerfly av typen Tupolev 154 styrtet i Ukraina. 170 mennesker omkom. 9. juli 2006: En Airbus 300 fra det russiske selskapet S7 kjørte av landingsbanen i Sibir. 122 personer mistet livet. 6. desember 2005: 120 mennesker omkom da et iransk militærfly styrtet nær Teheran. 23. november 2005: Et Boeing 737 fra selskapet Bellview styrter i Nigeria. 117 personer omkom. 16. august 2005: 160 mennesker omkom da et colombiansk passasjerfly styrtet i Venezuela. 5. august 2005: Et Boeing 737-fly fra Mandala Airlines styrtet på Sumatra i Indonesia like etter avgang. Alle 149 om bord omkom. 14. juli 2005: 121 personer mistet livet da et Boeng 737 fra det kypriotiske selskapet Helios styrtet i Hellas. (Kilder: NTB, BBC, Ritzau)
En av Norges fremste flysikkerhetseksperter advarer mot at den tøffe konkurransen i luften gjør at flysikkerhetsarbeidet blir redusert.