Syria-flyktningene: «Vi mister to år på å vente – og det er lenge å vente for å starte et nytt liv»
Akram (6) står ved bussholdeplassen i Kristiansund sentrum. I hånden har han busskortet med navnet og bildet sitt på. Klokken er 08.30, og han tripper i de svarte vinterskoene slik at luedusken dingler. Akram skal i barnehagen. – Han er alltid så glad når han skal i dit, sier pappa Lawrence (31). Etter to uker i Røsslyngveien kommunale barnehage, har seksåringen fra Syria fått seg en bestevenn, lært seg å telle til ti og forstå noe norsk. Å bringe og hente Akram i barnehagen, er dagens eneste gjøremål for Lawrence, slik det er alle hverdager. Hjemme i leiligheten, som asylmottaksgiganten Hero disponerer, venter lillebror Amer (5), som ikke har fått barnehageplass, og mamma Daren (32). Vente er stort sett det de gjør. Etter et halvt år i Norge, er Akram den eneste som lærer norsk og møter nordmenn i det daglige. Den syriske familien Alsaleh kom som flyktninger til Norge 3. november i fjor. VG følger dem fra A til Å i asylprosessen.Først ble familien registrert på ankomstmottaket i Råde i Østfold, så bodde de på et akuttmottak i Horten, før de i midten av desember ble flyttet til et desentralisert mottak i Kristiansund – i påvente av at asylsøknaden deres skal bli behandlet. – Vi er hjemme hele dagen. Vi har ingen aktiviteter. Vi gjør det samme hver dag, sier Lawrence, som er den eneste som snakker engelsk i familien, og oppsummerer: • Bringe til barnehagen klokken 08.30, hente klokken 14, spise stor lunsj klokken 15. Kanskje fiske på kveldene. Pugge norske gloser når barna har lagt seg. De voksne har fått tilbud om norskkurs to ganger i uken hver, men sier de ikke har råd til det på grunn av bringing og henting i barnehagen: De tar seg kun råd til to busskort (som Hero betaler halvparten av), men sier de behøver fire for å kunne møte logistikk-utfordringene det medfører å delta i undervisningen. Arnfinn Nordbø, regionssjef i Hero Norge, forteller at Kristiansund mottakssenter jobber med å få på plass flere aktiviteter for beboerne. – Vi har absolutt et godt tilbud i Kristiansund. Vi startet 1. desember i fjor, og det blir hele tiden bedre og bedre. Det kommer enda mer, lover han. Les også: Listhaug vil lære flyktningene norsk folkeskikkLawrence lyser opp hver gang sønnene stråler mot ham med narraktige blikk og fniser mellom melketenner. Men han er mørk under øynene etter å ha sittet oppe om natten. Hjemme i den syriske storbyen Hama stod han opp klokken 04.30 for å dra på jobb som matsikkerhetsingeniør. Nå har han ingenting å stå opp for, ingenting å gjøre som fordrer nattesøvn, sier han. Mens kona Daren varter opp med arabisk kaffe, sukret te, hjemmelagde kaker, nøtter og frukt, tar Lawrence oss med til Hamas gater gjennom en video på tv-en. Han peker: «Der er jobben min. Der er Akrams barnehage. Der jobbet kona mi». – Jeg blir så trist av å se. Jeg får mest lyst til å bare gråte, sier 31-åringen. Selv om familien savner Syria, glemmer de aldri hvorfor de flyktet. Lawrence viser frem et satellittbilde av nabolaget på Google maps. Sønderbombet. Bare skall igjen.– Da vi kom til Norge, følte vi oss trygge og glade. Nå er vi trette av å vente. Jeg håper asylprosessen kan gå fortere. Det hadde vært bra for oss å komme i gang med det nye livet, hvis vi får lov til å være i Norge, sier Lawrence, og legger til: – Vi mister nesten to år av livet vårt på å vente – og det er lenge å vente for å starte et nytt liv. Vi har lyst til å gjøre noe. Å bidra. Les også: På dette asylmottaket er asylsøkerne selv sjef – Hva ønsker dere å gjøre? – Vi mistet alt i hjemlandet vårt. Jeg håper at vi kan redde fremtiden vår. At vi kan begynne nye liv, nye jobber, få godkjent utdanningen og at sønnene mine går på skolen, svarer Lawrence.Her er utlendingsmyndighetenes forklaring på ventetiden for den syriske familien på fire: • Hos Utlendingsdirektoratet (UDI) ligger fortsatt cirka 18.500 asylsøknader ubehandlet. 7300 av dem har oppgitt å være syrere, som i gjennomsnitt må vente inntil åtte måneder på å få asylintervju eller full id-registrering hos politiet. – UDI har ansatt i underkant av 200 nye saksbehandlere hittil i 2016, og de skal behandle søknader om beskyttelse. Vi samarbeider også med Politiets utlendingsenhet (PU), slik at PU nå tar utvidet registrering av syriske borgere i stedet for at UDI tar asylintervju. Dette bidrar til å redusere ventetiden, sier Hanne Jendal, direktør for asylavdelingen i UDI. Bakgrunn: Derfor krymper knapt asylkøen • Håvard Johnsen Bekk, fungerende avdelingsleder for registrering og identitetsfastsettelse i PU, forklarer at de har prioritert «tyngre saker» med hensyn til kriminalitetsforebygging og samfunnssikkerhet. Dermed gjenstår full id-sjekk av 6400 asylsøkere. – Vi tar sikte på å være ferdig med fullregistreringene cirka 1. juli, sier han til VG. • Etter intervjuet, må asylsøkere fra Syria vente inntil syv måneder på å få svar på om de får avslag eller opphold, ifølge UDI. • Dersom de får midlertidig opphold, må barnefamilier vente ytterligere 4,6 måneder i gjennomsnitt før de får flytte til den kommunen de skal bo i. Enkelte asylsøkere må vente i over ett år, viser tall fra Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi). I utgangen av mars ventet 3262 flyktninger på bosetting. Blant dem var det 253 familier. – Etter at de har fått vedtak, må mottakene kartlegge dem og bosettingsintervju dem. Så må IMDi finne en egnet kommune, som igjen må finne en egnet bolig og tilbudene de trenger, forklarer Bjørn Holden, assisterende direktør i IMDi. Han sier at barnefamilier blir prioritert, og at de forsøker å bosette alle innen skolestart. Les også: Her er regjeringens asylinnstramminger
Den syriske flyktningfamilien Alsaleh kom til Norge i november med et pågangsmot. For hver måned, blir det mindre.