Advokatene aksjonerer - vil ikke ta klienter i fengslingsmøter
Mandag aksjonerer landets mest kjente strafferettsadvokater for å få hevet timelønnen for fri rettshjelpsordningen. De frykter for rettssikkerheten for samfunnets svakeste. Justisdepartementet mener de skyver de svakeste foran seg for å få høyere lønn. – Timelønnen i fri rettsshjelpsaker er 970 kroner. Det dekker ikke utgiftene når du driver advokatkontor i Oslo. Jeg og mange andre advokater sier nei til klienter fordi vi må ta andre bedre betalte jobber. Det går ut over rettssikkerheten til de svakeste gruppene, sier advokat Geir Lippestad. I VG søndag skrev blant annet Lippestad sammen med en rekke kjente forsvarsadvokater kronikken der de forklarer aksjonen. Aksjonen innebærer at advokater ikke stiller til rettsmøter for behandling av fengslingsbegjæringer. VG mener: Styrk ordningen med fri rettshjelpMandag vil Lippestad i stedet stå utenfor Oslo tingrett og gi juridiske råd helt gratis. Der vil også Frode Sulland være, en annen av landets mest anerkjente strafferettsadvokater. Advokater over hele landet vil delta i Rettshjelpaksjonen hele kommende uke. – Salæret har vært bestemt ved ensidig diktat fra justisdepartementet siden 2000. Avtaler om årlige drøftinger er ikke fulgt. Når salæret ikke lenger dekker advokatenes utgifter, gjør det at de som ikke har råd til å betale advokatutgiftene selv, i mindre grad får ivaretatt sine rettigheter. Rettighetene blir ikke reelle, de blir formalrettigheter, sier Sulland. Han mener for lav timepris går spesielt ut over en rekke sivile saker. – Iblant annet trygdesaker, utlendingssaker og barnevernssaker har mange ofte ikke egne ressurser til å betale for advokat. Med lav timepris, er færre advokater villige til påta seg jobben og det går ut over svake grupper, sier Sulland.Han understreker det samme følger av en stykkprisordning hvor antall timer man får betalt for er for lavt, og at mange oppdrag overhodet ikke omfattes av rettshjelpsordningene. – Vårt kontor greier ikke å få det til å gå rundt med fri rettshjelpssalæret. Det tilsvarer omtrent 1/3 av det en god Oslo-advokat kan fakturere. For å dekke lønn, husleie, pensjon og andre utgifter ved kontoret, må vi ta en stor del andre saker. Vi må si nei til en rekke mennesker fordi salæret er for lavt. Det rammer rettssikkerhet til dem som har minst ressurser. De får mindre erfarne advokater, sier Geir Lippestad.Statssekretær Vidar Brein-Karlsen (Frp) finner ingen grunn til å tro at for lav timebetaling gjør at svake grupper ikke får gode nok tjenester. – Jeg synes det er oppsiktsvekkende at advokatforeningen dytter svake grupper foran seg for å skru opp timesatsen. De postene vi bruker til å betale ut advokatsalærer har økt betydelig. I 2006 var det 600 millioner kroner. I 2014 endte vi på 1,2 milliarder kroner. Jeg føler meg sikker på at vederlaget er godt nok, sier Brein-Karlsen. – Advokat Lippestad sier salæret er så lavt at det ikke dekker utgiftene han har. Tror du ikke på ham? – Jeg hører han sier det. Jeg tror ikke 970 kroner er for lite. Jeg har ikke sett at advokatforeningen har dokumentert at timesatsen er for liten. Vi ser snarere tvert imot, flere av de store kontorene har bygd seg opp med basis i disse sakene. – Hvor mye justerte dere timeprisen i fjor? – Den gikk opp med fem kroner. – Hvor kom den femmeren fra? – Det var påslag i timeprisen. Ifølge Advokatforeningen er ikke timeprisen blitt reelt forhandlet siden 2000, og at den heller ikke er justert i forhold til prisutviklingen. – Vi har et møte med advokatforeningen om salæret før budsjettarbeidet og høres deres innspill. Vi vet at de mener det ikke er reelle forhandlinger, sier statssekretær Brein-Karlsen.Sorenskriver Geir Engebretsen i Oslo, er forberedt på en spesiell dag i Oslo tingrett. Han kan ikke huske et fengslingsmøte der siktede ikke har møtt med forsvarer. – Vi gjorde unna mange rettsmøter om forlenget fengsling i forrige uke. Hvordan mandagen blir, er avhengig av hva politiet kommer med av nye fengslingsbegjæringer, sier Engebretsen. Tingretten vil forsøke å skaffe forsvarer, men hvis rettshjelpsaksjonen gjør det umulig, vil dommeren avgjøre hvordan fengslingsbegjæringen skal behandles. – Vi mener at vi ikke har gjort annet enn det som følger av straffeprosessloven. Den sier at så vidt mulig, skal advokat være til stede i rettsmøtet. Vi har hatt kontakt med forsvarere og regner med at et mindre antall kommer til å ta på seg oppgaver selv om det pågår en aksjon, sier Engebretsen.Advokat Frode Sulland er kritisk til at Oslo tingrett har kontaktet advokatfirmaer og forsvarere i forkant av aksjonsuken og forsøkt å skaffe erstattere for dem som aksjonerer. – Det er å oppfordre til illojalitet. Dessuten har tingretten ingen forpliktelse til å lete rundt etter advokater når de har fått beskjed om at ingen av de faste forsvarerne vil møte. De kan da legge til grunn at alle slutter lojalt opp om aksjonen, sier Frode Sulland. Sorenskriveren anser seg ikke som advokatenes motpart i saken. – Jeg vil understreke at vi ser verdien av godt forsvarerarbeid. Domstolene mener absolutt at det er viktig at det møter flinke advokater. Hvor salæret skal ligge, er det ikke vi som bestemmer, sier Engebretsen.
Det er ikke sikkert siktede i fengslingsmøter får forsvarer den kommende uken.