Forsøkt drept på sykehuset – måtte dele avdeling med gjerningsmannen
– Det har vært veldig vanskelig. Jeg var innestengt på samme plass med en mann som forsøkte å ta livet mitt i lang tid. Jeg har vært livredd for å gå ut. Jeg fryktet at han ville angripe meg igjen. Jeg fikk flashbacks hver eneste dag. Jeg har ikke sovet godt, sier pasienten, som ønsker å være anonym, til VG. Les også: Skyteepisode på sykehuset i Stavanger Pasienten ble angrepet på sitt rom på natten ved en sikkerhetspost på Stavanger universitetssykehus. Gjerningsmannen var en utilregnelig medpasient, som har erkjent at angrepet var et drapsforsøk, skriver fylkeslegen i Rogaland i et brev VG har fått innsyn i. Sykehuset opplyser at pasienten ble boende på samme sengepost som gjerningsmannen i vel fire måneder etter angrepet, men at de var fysisk adskilt fra hverandre på forskjellige enheter. Pasienten forteller at han er blitt sterkt traumatisert av angrepet. Helsetilsynet: Hjelpepleier skjenket multihandikappet mann alkohol gjennom sonde I fylkeslegens brev kommer det frem at pasienten utviklet en posttraumatisk stresslidelse (PTSD) etter hendelsen. Lidelsen ble forverret av gjerningsmannens nærvær i etterkant av angrepet. Pasientens advokat Arvid Sjødin opplyser at angrepet skjedde i 2010.– Jeg fikk beskjed fra sykehuset at de hadde bestemt at gjerningsmannen skulle være på samme avdeling som meg. Fra den dagen og frem til i dag har jeg vært livredd. Jeg har hatt det vanskelig og har det fortsatt vanskelig, sier pasienten om tiden etter angrepet. Har du lest? Reidun (70) fikk cellegift grunnet sykehustabbe Fylkeslegen i Rogaland, Pål Iden, konkluderer med at Stavanger Universitetssykehus har brutt spesialisthelsetjenesteloven i et brev sendt til sykehuset 27. oktober i år. – Sykehusets håndtering har ikke vært god nok. Selve hendelsen er alvorlig, og når hendelsen er så alvorlig, krever det en god håndtering av sykehuset for å redusere skaden, sier Iden til VG. Fylkeslegen mener sykehuset ikke ivaretok pasientens sikkerhet da han ble angrepet, og at pasientens vern mot eksponering for gjerningsmannen etter hendelsen også var manglende. «Pasienten fikk psykologiske skader som følge av hendelsen. Han har fått diagnosen PTSD og hadde sosial angst og var livredd medmennesker. I denne tilstand plasserte sykehuset pasienten på samme avlåste sikkerhetspost der drapsforsøket fant sted og hvor gjerningsmannen fortsatt oppholdt seg», skriver fylkeslegen i brevet.– Sykehuset tar fylkesmannens vurdering til etterretning og tar hendelsen på det største alvor og beklager det som har skjedd, skriver Sølve Braut ved spesialavdeling for voksne ved Psykiatrisk divisjon ved Helse Stavanger i en e-post til VG. Når det gjelder sikringen av pasienten natten da drapsforsøket skjedde opplyser Braut at sikkerhetsavdelingen foretar fortløpende vurdering av risiko for vold og utageringer og iverksetter hensiktsmessig tiltak i henhold til risikonivå. – I dette tilfellet hadde en ikke i forkant fanget opp symptomer og tegn som tydet på forhøyet risiko. Hendelser av denne typen er sjeldne. Så langt tilbake som sykehuset har oversikten har denne typen hendelser ikke skjedd før hos oss og heller ikke i etterkant. På bakgrunn av fylkesmannens vurdering er imidlertid avdelingen i gang med å gjennomgå eksisterende rutiner for kontroll og sikring innad i posten, skriver Braut.I brevet fremkommer det at sykehuset mente at det ikke var hensiktsmessig å flytte pasienten til sikkerhetsposten på et annet sykehus. Begrunnelsen for dette var at han var godt kjent av personal og behandler som jobbet der, som dermed kunne gi han best behandling. Fylkeslegen beskriver imidlertid dette som et ikke holdbart argument. Det vises til at pasienten har lovfestet rett til medvirkning og valg av sykehus, og at han ble avskåret fra disse rettighetene. Har du lest? Helsetilsynet har aldri opplevd så stor overdosetabbe tidligere – I etterkant av hendelsen ble forskjellige løsninger vurdert, men det ble konkludert med at det beste for pasienten var at han ble værende. Sett i etterkant burde pasienten vært mer involvert i disse vurderingene, skriver Braut ved Helse Stavanger. Sykehuset oppgir i brevet at pasienten av sikkerhetsmessige grunner ikke kunne flyttes til ordinær sengepost. I brevet kommer det også frem at SUS mener de har tatt hensyn til ubehaget og uroen kontakten med gjerningsmannen skapte. Det vises til at det ble gjort tiltak både for å holde pasientene adskilte og lage kontrollerte møter dem imellom for å redusere uro og anspenthet.– Dette har påvirket pasienten betydelig. Han har hatt angst og har levd med dette i mange år. Sykehuset sier at døren var stengt, men poenget er jo at gjerningsmannen var i samme hus på samme avdeling. Det må han slippe å oppleve. Han har hatt det forferdelig vondt. Hans posttraumatiske lidelse er blitt forsterket som følge av dette, sier advokat Arvid Sjødin. Han påpeker at pasienten fortsatt sliter med angst og posttraumatisk stresslidelse. – Det sier seg selv at en som har vært utsatt for et drapsforsøk må få slippe å leve i samme hus som gjerningsmannen, sier Sjødin. Han forteller at gjerningsmannen ikke ble dømt for handlingene og at saken mot ham ble henlagt.
En pasient ved Stavanger universitetssykehus ble forsøkt drept av en psykotisk medpasient. Etter angrepet ble pasienten holdt på samme avdeling som gjerningsmannen i fire måneder.