Kvinne tapte erstatningssak: – Jeg blir forbannet når jeg hører dette
Seks dager etter at kvinnen hadde vært i retten for å kjempe for erstatning fra Gjensidige, kjøpte Stensrud 1038 aksjer i forsikringsselskapet.* Domstolloven og forskrift om dommeres sidegjøremål pålegger alle norske dommere å registrere seg i sidegjøremålsregisteret. * Her skal investeringer i enkeltselskaper som overstiger 200.000 kroner på investeringstidspunktet eller eierskap som overstiger 10 % av selskapet meldes inn. * Tillitsverv i forening, lag, organisasjon eller politisk parti med over 100 medlemmer skal også registreres. * Det samme gjelder verv i private eller offentlige selskap. * Dommerne er også pliktige å melde inn siste stilling de hadde før de ble dommere. * VG har hentet ut ansatt-lister fra domstolene, som viser at det i dag er i underkant av 800 dommere i Norge. * Når disse listene ble sammenliknet med sidegjøremålsregisteret, viste det seg at 138 dommere ikke var registrert. * VG har også sjekket aksjeinvesteringene til samtlige dommere i Aksjonærregisteret. * Samtlige aksjeinvesteringer er så kontrollert opp mot lovdatabasen Lovdata. * Denne gjennomgangen viste at 19 av dagens dommere har behandlet saker der et selskap de eier aksjer i, har vært part. Til sammen dreier det seg om 75 saker En måned senere kom dommen som frikjente Gjensidige for kravet om en større forsikringsutbetaling. – Jeg blir forbannet når jeg hører dette. Denne dommeren var jo klart inhabil da han var med på å behandle saken min, sier kvinnen til VG. Etter at VG konfronterte Stensrud med saken, bestemte han seg for at han heretter vil opplyse om sitt eierskap i nye saker med Gjensidige. – Jeg har faktisk gjort det allerede, skriver dommeren i en e-post til VG. Les også: Dommere brøt lovenFor snart ti år siden ble kvinnen, som da var i slutten av 40-årene, slått i ryggen av en pasient mens hun jobbet som hjelpepleier på en institusjon i Trondheim kommune. Skaden medførte at hun aldri kom tilbake i jobb. Da hun krevde utbetaling fra en forsikring som ble tegnet i juni året før hun ble skadet, nektet Gjensidige å betale ut noe. Selskapet sa i stedet opp forsikringen med øyeblikkelig virkning, med den begrunnelsen at hun hadde forsømt opplysningsplikten da forsikringen ble tegnet. Advokater: Trøtter ut skadelidte Etter at Forsikringsklagenemnda under dissens hadde gitt Gjensidige medhold, med tre mot to stemmer, tok kvinnen ut stevning mot selskapet. Les også: Dømmer mot selskaper de eier aksjer i Sør-Trøndelag tingrett frikjente Gjensidige, og hun anket saken inn for Frostating lagmannsrett. Der ble anken forkastet, og kvinnen dømt til å betale selskapet 21.000 kroner i sakskostnader.Hun sier at hun raskt fikk en følelse av at saken allerede var avgjort da hun kom inn i rettssalen, der tre mannlige dommere skulle avgjøre om hun skulle få utbetalt uføreforsikring eller ikke. Stensrud var rettens leder. – Jeg følte jeg ble overkjørt i retten. I dommen slås det fast at kvinnen ga uriktige og ufullstendige opplysninger om sin egen helsetilstand da forsikringsavtalen ble inngått. Dette begrunner retten med at hun hadde hatt mange legekonsultasjoner og sykmeldinger i de fem foregående årene, mens egenerklæringen ga inntrykk av en sjeldent frisk kvinne. Kvinnen tar sterkt avstand fra at hun bevisst villedet forsikringsselskapet. – Jeg var syk i mange år forut for skaden jeg ble påført i 2007, men legene fant ikke ut hva som feilte meg. I ettertid har jeg fått vite at jeg har en lekkasje i en hjerteklaff, og at denne hjertefeilen trolig er medfødt. Dette ble ikke oppdaget før etter at jeg hadde tegnet forsikringen. Frikjente DNB: Dommeren hadde jobbet i bankenI dommen fra Frostating lagmannsrett står det at full utbetaling på forsikringen ville utgjort 1,75 millioner kroner. Kvinnen reagerer sterkt på at dommeren kjøpte aksjer i Gjensidige mens han behandlet saken. – Hadde jeg vært kjent med dette, ville jeg forlangt ham fjernet. Jeg ville hatt en dommer som var helt nøytral, som ikke hadde noen tilknytning til Gjensidige. Hun sier at hun valgte å ikke anke dommen fra lagmannsretten, etter råd fra advokaten sin. – Det angrer jeg på i dag, for tingretten var i tvil da Gjensidige ble frikjent. Denne saken har kostet meg mye, både i penger og rent personlig. Dommen har også ført til at jeg ikke har fått utbetalt uføreforsikringen jeg hadde gjennom jobben i Trondheim kommune. Norske dommere: Derfor fortalte vi ikke om aksjekjøpKvinnens advokat, Hasse Benberg, mener aksjeposten synes å ha vært for liten og saken for perifer i forhold til en mindre aksjepost i et så stort selskap som Gjensidige, til at det hadde vært naturlig for Stensrud å opplyse om aksjene. Det er ikke den tidligere klienten hans enig i. – Jeg tenker at det ikke er riktig at en dommer eier aksjer i et selskap vedkommende skal dømme mot. Et samfunn skal være basert på tillit og redelighet, sier hun. Datatilsynet: – Refses for å spionere på kundene Ifølge tildelingsbrevet fra Verdipapirsentralen ble Stensrud tildelt 1038 aksjer i Gjensidige Forsikring ASA 10. desember 2010. Kjøpesummen var 55.117 kroner. Aksjene ble betalt og overført 14. desember 2010 – seks dager etter at ankesaken i Frostating lagmannsrett ble avviklet. – Jeg mener bakgrunnen var at Gjensidige Forsikring BA ble børsnotert som Gjensidige Forsikring ASA, og vi som hadde forsikringer i selskapet fikk tilbud om å være med som aksjonærer. Trofaste aksjonærer fikk også små tilleggsposter i et par år etterpå, slik at jeg i dag har 1244 aksjer. Stensrud skriver at han ikke husker detaljene i saken som er fem, seks år gammel. – Jeg opplyste neppe noe om aksjene i forbindelse med rettssaken, skriver lagdommeren i en e-post til VG. – Du var aksjeeier i Gjensidige da du skrev dommen. Tenker du at det burde vært opplyst til partene?– Det dreide seg om en beskjeden post i et stort, norsk, børsnotert selskap, der jeg reelt sett ikke hadde noen innflytelse. For meg var det som å sette et pengebeløp på 40.000 – 50.000 kroner i banken. Jeg har ikke koblet kjøpet til saken – ikke sett noe habilitetsproblem her. Stensrud sier at det ikke har streifet ham at eierskapet i det han kaller «et gigantisk og upersonlig foretak» skulle påvirke avgjørelsen av om vedkommende i rettssaken skulle få forsikringsutbetaling eller ikke. – Vi må praktisere habilitetsreglene med fornuft og utøve skjønn. Etter det jeg kan se har Gjensidige en aksjekapital på 1.000.000.000 kroner, fordelt på 500.000.000 aksjer. Jeg eier altså 1244 aksjer/eide 1038 aksjer, og opplever intet avhengighetsforhold til selskapet. – Kvinnen sier at hun følte seg overkjørt i retten. Hva tenker du om det? – Hvis du spør kollegene mine, vil de sannsynligvis si at jeg normalt spør mye når jeg er rettens leder, men at jeg er svært tålmodig under avhør av parter og vitner. Noen vil si altfor tålmodig. Jeg er ikke den som overkjører. Professor Camilla Bernt ved Universitetet i Bergen mener at en aksjepost av denne størrelsen sett i forhold til Gjensidiges totale aksjekapital, er såpass beskjeden at dette i seg selv antagelig ikke overstiger grensen for inhabilitet. – Dette fordi det er vanskelig å se for seg at utfallet av en enkeltsak vil ha innvirkning på aksjeverdien. På den andre siden kan en sak som denne tenkes å ha prinsipiell betydning for selskapet fremover, og forme utbetalingspraksisen deres. En avgjørelse om hva som skal til for å nekte utbetaling av forsikring på grunn av opplysningssvikt, kan tenkes å få betydning for fremtidige forsikringsutbetalinger i andre saker. Bernt sier at dersom det er mulighet for at avgjørelsen får prinsipiell betydning, taler det for inhabilitet, også for en aksjepost av den størrelsen det er tale om i denne saken.
Samtidig som han skulle skrive en dom i en sak der Gjensidige var part, kjøpte lagdommer Mats Stensrud (66) aksjer i selskapet. Det fortalte han aldri til kvinnen som hadde saksøkt forsikringsgiganten.