Varslingsrapport: Spanere ble «straffet» fordi de pågrep narkoselger
Narkotikapolitiet i Bergen har fått beskjed om å begrense inntaket av grove narkotikasaker. Derfor ble det rabalder da to spanere ved Etterretnings- og spaningsavsnittet (ESA) pågrep en varig utvist narkotikaselger og hans medsammensvorne på nattoget i Bergen i juli 2014. Kompanjongen hadde 300.000 kroner tapet sammen i lommen. Alt tydet på at politiet var på sporet av en større narkotikaomsetning. Som «straff» måtte spanerne etterforske saken selv. VG-spesial: Narkovarselet Det skriver en høyt betrodd tjenestemann ved Seksjon for bekjempelse av organisert kriminalitet (org. krim.) som i april i år leverte en 52 sider lang varslingsrapport til politimesteren i Vest politidistrikt. – Det ble argumentert med at spanerne burde ha skjønt at pågripelsen og ransaking i dette tilfellet kunne medføre en mulighet for etterforskning ved org. krim.-seksjonen, og derved skulle de ha avstått fra å gripe inn, eventuelt skulle de kun ha pågrepet den utviste personen og latt hans samarbeidspartner gå, skriver han. Eirik Jensen slakter Bergens-politiets narkoinnsats: – Nesten ikke til å troI varselet beskriver tjenestemannen hvordan politiet i Bergen over lengre tid har unnlatt å gripe inn mot alvorlig narkotikakriminalitet. Frykten har vært at sakene kunne havne til etterforskning ved org. krim., hvor kapasiteten ifølge ledelsen har vært sprengt. Tjenestemannen trekker en rekke eksempler på det han mener er en både etisk og juridisk uholdbar praksis. • Politiet har ved minst to anledninger fått henvendelser fra hoteller i Bergen som mistenker at narkotikasalg foregår på utleide rom. I ett tilfelle ble ingenting gjort, i det andre ble store mengder narkotika beslaglagt fordi en annen politistasjon kunne etterforske saken. • En politiførstebetjent ved org. krim. måtte finne noen andre til å etterforske dersom de skulle ta en kjent heroinselger, og fulgte etter selgeren til Lindås utenfor Bergen. Der kunne lensmannen ta saken. Les også: Spesialenheten vil undersøke om politiet har opptrådt straffbart • Politispanere ble bedt om å avbryte en aksjon hvor de med stor sikkerhet var i ferd med å beslaglegge flere kilo amfetamin. • En mann ble pågrepet med 25 gram heroin, og spanerne som i etterkant ransaket mannens bostedsadresse ble møtt med påstander om illojalitet – de burde skjønt at det kunne ført til etterforskning ved org. krim. • Tips om våpenbesittelse og et større hasjdepot like i nærheten av politistasjonen ble avvist av en spaningsleder ved ESA. En aksjon ble til slutt godkjent, men org. krim. slapp å etterforske saken. • Utallige henvendelser fra naboer på Laksevåg i Bergen førte politiet på sporet av en narkotikaselger, men de fikk kun lov til å pågripe en kjøper. Selgeren, som en nabo sågar hadde fotografert, er fortsatt ikke pågrepet. • Etter å ha blitt pågrepet forklarte en utenlandsk mann å ha kjøpt 15 gram heroin fra en navngitt selger. Kjøperen viste til SMS-kontakt med selgeren, som spanerne også kjente til fra før. Ingenting ble gjort, og i sakspapirene mot kjøperen ble heller ingen selger nevnt. Forbundsleder om narkovarselet: – Har tatt for lang tidI et intervju med VG sier visepolitimester Olav Valland ved Vest politidistrikt at føringene om ikke å gripe inn var nødvendig på grunn av en enorm saksmengde ved seksjon for bekjempelse av organisert kriminalitet, spesielt fra 2013 til 2015. – Både etterforskere og jurister var fullstendig overarbeidet. Mange av dem satt dag ut og dag inn, til langt på kveld, i ukevis. Vi var nødt til å gjøre noe med det i et HMS-perspektiv. Det vi gjorde da var at vi måtte redusere inntaket av saker og så måtte vi øke kapasiteten særlig på juristsiden. Det var en bevisst strategi. – Hvordan fungerte dette i praksis? – Det fungerer på den måten at de som da er i førstelinjen, må engasjere seg i færre saker, så enkelt er det. Valland ønsker imidlertid ikke å kommentere innholdet i selve varselet, da dette fortsatt er under behandling, sier han. Justisministeren: – Ingen kommentarEtter at varselet ble levert i april, har tjenestemannen også sendt rapporten til flere andre instanser i håp om at noe skal skje, blant andre Riksadvokaten og justisministeren. Les kommentaren: Politiet svikter Bergen Den 8. juli ba Riksadvokaten Statsadvokatembetet i Hordaland om en redegjørelse for situasjonen. Først den 28. oktober kom svaret, hvor statsadvokat Eirik Stolt-Nielsen påpeker at det ved konkret kunnskap om pågående grov kriminalitet oppstår en plikt til inngrep. I det samme brevet skriver statsadvokaten at politidistriktet opprettholder sitt måltall på 110 saker om grove narkotikalovbrudd, til tross for at det per 1. oktober bare er registrert 41 saker. Stolt-Nielsen avslutter brevet med å si at politidistriktets svar så langt ikke gir grunn til bekymring, men at Statsadvokatembetet likevel planlegger en inspeksjon av org. krim.-seksjonen i 2017.Torsdag denne uken kom svaret fra Riksadvokaten. Assisterende riksadvokat Knut Erik Sæther viser til at konkret kunnskap om pågående grov kriminalitet fører til en plikt til inngrep. Imidlertid har påtalemyndigheten «en viss adgang til å unntale etterforskning» ut fra ressursprioriteringer eller andre saklige grunner. Sannsynlighet, forholdets alvor, likebehandling og forutsigbarhet trekkes frem som viktige elementer. «Det forutsettes at etterforskning iverksettes og gjennomføres i tråd med riksadvokatens sentrale føringer», skriver han. To professorer mener politiet i Bergen kan ha brutt loven ved å unnlate å gripe inn.
Varselet i Bergen er fullt av eksempler på tjenesteunnlatelser og påstander om illojalitet mot dem som avslørte grov narkotikakriminalitet.