Rapport: Registrerte flere tvangsekteskap i 2014
Særlig antall registrerte saker relatert til vold og trusler samt barn som blir etterlatt i utlandet har økt fra 2013 til 2014, ifølge rapporten. I 2014 var det minst 414 nye saker, mot 372 saker i 2013. I tillegg kommer rundt 300 andre saker, men noen av disse tallene kan skjule en dobbeltrapportering da saker kan meldes inn fra flere hold. Som tidligere år viser rapporten, som er utarbeidet av integrerings- og mangfoldsdirektoratet, at også 2014 har flest saker vedrørende personer med opprinnelse fra Pakistan , Irak, Afghanistan og Somalia. VG MENER:Unge norske kvinner jaktes på av fedre, brødre og mødre, fordi de ønsker å bestemme over egne liv. – Hva er grunnen til at tallene har økt fra 2013? – At tallene har økt betyr at vi fanger opp flere enn tidligere. Vi har ikke noe grunnlag for å si at dette var et større problem i 2014 enn i 2013, sier statssekretær Kai-Morten terning (Frp) i Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. – Men det må finnes mørketall? – Det gjør det absolutt, vi klarer ikke å fange opp alle. Derfor er det viktig å se på hva vi kan gjøre bedre. Men de som søker hjelp skal vite at det offentlige har et tilbud til dem. Les også:På bar bakke etter å ha blitt hjulpet ut av tvangsekteskap– Hva kan dere gjøre bedre? – Vi har hatt innspillsmøter med flere sentrale aktører, og vi har bestilt flere rapporter som gjennomgår tiltakene, slik at vi får mer kunnskap om hva regjeringen kan gjøre for å bli bedre for å komme disse ukulturene til livs. Vi skal ikke svikte disse guttene og jentene. Sakene meldes inn gjennom integreringsrådgivere ved utvalgte utenriksstasjoner, minoritetsrådgivere ved utvalgte skoler, direktoratets regionkontorer og et kompetanseteam. – Ofte ser vi at det er rådgivere og lærere på skolene som gir beskjed, ved at de for eksempel ser at elevene endrer adferd og oppførsel, sier Terning og forteller at de er plassert på ungdomsskoler og videregående skoler med høy andel av elever med minoritetsbakgrunn. – De guttene og jentene som tørr å bryte ut avsine miljøer er veldig modige. I de alvorligste tilfellene sørger det offentlige for at de får skjult identitet. Det krever mye mot å søke hjelp om disse temaene, og i ytterste konsekvens bryte med sin familie for å komme seg bort fra det.På spørsmål om hvor stort problemet med æresrelatert vold er i Norge kan ikke Terning komme med konkrete tall. – Det er vanskelig å si noe om, men vi vet at i en del minoritetsmiljø så er det utbredt med arrangerte ekteskap og at familiene har stor kontroll over ungdommene. – Så at tallene har økt viser ikke at det er blitt et større problem? – Jeg har ikke noe grunnlag for å tro det ene eller det andre, men det vi vet er at det lettere fanges opp i dag enn før. Det er kun tre rapporterte saker om kjønnslemlestelse i 2014. Les også:Her blir flest jenter kjønnslemlestet – Kjønnlemlestelseer mer utbredt enn disse tallene viser. Hvordan jobber dere for å fange opp flere tilfeller? – Vi jobber blant annet med holdningsendringer innenfor disse miljøene, og vi ser en tendens til at minoriteter oftere enn tidligere tar til seg holdningene i landet man kommer flytter til. Men vi vet at rundt 20 500 jenter vokser opp i Norge med foreldre fra land hvor kjønnslemlestelse er utberedt, og derfor er vi opptatt av å jobbe med holdningsendringer og å være klare på at det er uakseptabelt og ulovlig å kjønnslemleste jenter. Dette gjøres blant annet gjennom frivillige organisasjoner som jobber inn mot miljøene. – Et eksempel er at det finnes flere innvandrerkvinner med bakgrunn fra Somalia som aktivt jobber for å hindre at flere unge jenter blir utsatt for dette.
En ny rapport viser at det er registrert mer vold og trusler, flere tvangsekteskap samt flere etterlatte barn i utlandet.