Ny rapport styrker tidligere kreftfunn
Ni år er gått siden VG avslørte hemmelige millionutbetalinger til personer som hadde fått kreft etter arbeid og studier ved Rosenborg-laboratoriene. Tidligere analyser har vist en opphopning av lymfe- og blodkreft blant ansatte og studenter som arbeidet ved Rosenborg i årene 1953 til 2005. Denne er bekreftet i undersøkelsen som nå er lagt fram. Rapporten er laget av Statens Arbeidsmiljøinstitutt i samarbeid med Kretfregistret, og er bestilt av Kunnskapsdepartementet. – Men vårt hovedfunn er at det etter 2006 ikke lenger er noen overhyppighet av kreft i denne gruppen. Det gir noe støtte til teorien om at det er en sammenheng mellom arbeidsmiljøet og opphopningen av krefttilfeller fram til 2006, sier Karl-Christian Nordby ved Statens arbeidsmiljøinstitutt, (STAMI). Han sier de likevel ikke kan utelukke at opphopningen er tilfeldig, fordi studien ikke er en årsaksstudie. – Men det at vi etter 2006 finner et normalt antall krefttilfeller, kan rime med at eksponeringen for farlige stoffer etter hvert har avtatt, sier Nordby.– Jeg er glad for at den nye rapporten styrker teorien om en sammenheng mellom opphopningen av kreft ved Rosenborg og det farlige arbeidsmiljøet, sier Eva Hestnes. I går var det nøyaktig 18 år siden ektemannen hennes, Arnold Hestnes døde, bare 49 år gammel. Hestnes hadde studert og jobbet under kritikkverdigeforhold i de skrøpelige laboratoriene på Rosenborg. Hans første diagnose var en aggressiv type lymfekreft, non-hodgins lymfom. – Sykdommen akselererte voldsomt. Da han døde, hadde han fem ulike typer kreft, ifølge legene. Blant annet førte det til at han mistet stemmen, forteller Eva Hestnes.Det var altså i 2006 VG først skrev om at staten de ti siste årene hadde utbetalt hemmelige pengebeløp i erstatning til ansatte og studenter ved NTNU i Trondheim. Alle som ble syke, hadde jobbet med farlige stoffer i en provisorisk laboratoriebygning på Rosenborg i Trondheim på 70-, 80- og begynnelsen av 90-tallet. Bygningen ble senere jevnet med jorden. I årene som fulgte fikk flere ansatte og studenter aggressiv blod- og lymfekreft. Flere av dem som ble syke, døde etter en forholdsvis kort og voldsom sykdomsperiode. Andre overlevde, ved hjelp av langvarig og omfattende behandling. Flere av de overlevende sliter fortsatt med varige skader. Les også: Bekrefter mistanke om kreftfarlige NTNU-laboratorierArbeidsmiljøundersøkelser VG den gang fikk tilgang til, viste at studenter og ansatte arbeidet med livsfarlige stoffer som benzen og formaldehyd under avtrekksskap, uvitende om at skapene ble slått av på kveldstid og i helgene. – Vi vet nå at kjemisk utløst blod- og lymfekreft kan oppstå ved lavere eksponeringsnivåer for benzen enn tidligere antatt. Det er også kommet til kunnskap som underbygger mistanken om at flere typer kreft innenfor non-Hodgkins-lymfom-gruppen kan være benzen-relaterte, sier Karl-Christian Nordby. Videre påpeker han at formaldehyd (fikseringsmiddel brukt på Rosenborgkurs) i nye studier er funnet å kunne øke risiko for leukemi. – Dette ble tidligere ble ansett som umulig, sier Nordby.Flere av dem som døde, hadde i likhet med Arnold Hestnes svært aggressive sykdomsforløp av blodkreft og lymfekreft. I 2006 sa flere overlevende og etterlatte til VG at de angret på forlikene de inngikk. Noen sa rett ut at de heller burde ha gått til sak mot NTNU og Staten. Blant dem var Eva Hestnes. – Jeg sa det da, og jeg mener det fortsatt. Mye skulle ha vært gjort annerledes fra starten av i denne saken. Samtidig vil jeg gjenta at jeg er glad for de nye forskningsresultatene som nå er lagt fram, sier Hestnes. Hele rapporten ligger på Kunnskapsdepartementets sider her.
En ny rapport styrker teorien om sammenheng mellom farlig arbeidsmiljø og opphopningen av kreft ved de tidligere Rosenborg-laboratoriene på NTNU.