I dag kan Balkan-ruten stenges
Flere eksperter har omtalt situasjonen i Europa som «Ville Vesten» og et svarteperspill der landene kniver om å gjøre seg minst mulig attraktive for asylsøkere. Men dagens toppmøte mellom EU og Tyrkia kan representere et vendepunkt i EUs flyktningpolitikk: flere medier, derav Kronen-Zeitung og AFP, melder at EUs høyeste prioritet vil være å stenge Balkan-ruten, som siden i fjor sommer er blitt brukt av over én million flyktninger og asylsøkere på vei til andre destinasjoner i Europa.Kronen-Zeitung skriver søndag at utkastet til avtale på toppmøtet går inn for at Schengen-reglene skal håndheves fullt ut, og at praksisen med å vinke asylsøkere gjennom langs Balkan-ruta dermed blir stengt. VG i Idomeni: «Hvis dette fortsetter, vil de stenge grensene for alltid» Avisen mener dermed at EU- toppmøtet mandag vil markere et vendepunkt i EUs flyktningpolitikk, og at linjen til Østerrike og Visegrad-landene Ungarn, Slovakia, Tsjekkia og Polen med det har vunnet fram. Få med deg: Syv flyktning-floker EU må løse Minst én EU-diplomat sier søndag til nyhetsbyrået AFP at de vil «stenge Balkanruta i løpet av de nærmeste dagene».Europeiske statsledere vil bruke møtet til å be Tyrkia om å gjøre langt mer for å stoppe flyktninger fra å sette ut på den livsfarlige ferden over Egeerhavet. EU vil be Tyrkia inngå returavtaler med landene som de økonomiske migrantene kommer fra, og til gjengjeld vil EU love å hente flere kvoteflyktninger fra Tyrkias overfylte leirer med 2,7 millioner syriske flyktninger. Ekspert om flyktningkrisen: Norge tjener på at andre land krangler Tyrkias rolle i å håndheve EUs yttergrenser vil bli det sentrale punktet når partene møtes i Brussel i dag. Det er økende håp for at den tyrkiske regjeringen vil ta tilbake de som ikke har fått innvilget asyl i Europa. Forrige uke ble 300 økonomiske migranter sendt tilbake over Tyrkia fra Hellas, som EU håpet var starten på flere returer, ifølge The Guardian. Så langt har det vært mye ord og lite handling i EU-Tyrkia-samarbeidet. Et av de mest sentrale temaene vil være å fremskynde arbeidet med planen som ble inngått med Tyrkia i fjor. EU har sagt seg villig til å betale tre milliarder euro – 28,5 milliarder kroner – til Tyrkia som motytelse for at Tyrkia slår hardere ned på menneskesmuglere, og begrenser strømmen av flyktninger videre til Europa. Milliardindustrien: Slik jobber nettverkene som smulger asylsøkere til Europa Medlem i EU-parlamentet for Hellas, Miltiadis Kyrkos, forteller The Guardian at EU må ta en del av skylden siden de ikke har kommet med penger på bordet, mens han sammenlignet Tyrkias diplomati med en basar, hvor Ankara forsøker å tyne så mye som mulig ut av EUs pengesekk. – Det viktigste på mandag vil være å vite om Tyrkia står på vår side. Til nå har de uttalt at de er det, men samtidig har de ikke gjort noe som skulle tilsi det, sier han.– Det som vi ser nå, er at det samles opp tusenvis i Hellas som ikke kommer seg ut av landet. Når viljen er så liten til å slippe dem videre, ser man på muligheter for at mengden mennesker bremses til Hellas, sier Jørgen Carling, forsker på migrasjon ved PRIO. Han mener Tyrkia kan hjelpe EU på tre måter: • De kan gjøre det vanskeligere for flyktningene og asylsøkerne å komme inn i Tyrkia • De kan gjør det mer attraktivt for flyktningene og asylsøkerne å bli værende i Tyrkia, gjennom å gi dem arbeidstillatelse • De kan forsøke å hindre flyktningene fra å reise fra landet, ved å slå hardere ned på menneskesmuglere Det siste punktet mener den anerkjente PRIO-forskeren derimot kan gjøre det farligere for flyktningene. – Hvis det blir vanskeligere å operere som menneskesmugler, betyr det at prisene presses opp. Det kan føre til at flere prøver å krysse havet på egenhånd – som vil være enda farligere, sier Carling. PRIO-forskeren mener at Tyrkia har mye å vinne på et godt forhold til Europa. – Det vil føre til at Europa setter mindre fokus på den stadig forverrede menneskerettighetssituasjonen i Tyrkia. Slike type forhandlinger har man sett i land som Libya, hvor man har drevet hestehandel med utviklingshjelp, våpensalg og returavtaler.Samtidig advarer FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) mot en humanitær krise ved grenseovergangen. Ifølge UNHCRs tall, er flertallet av flyktningene og migrantene nå kvinner og barn. Mange sover ute i kulda på sølete jorder. Hellas' statsminister Alexis Tsipras sier at han på toppmøtet vil kreve at andre land tar inn flere av flyktningene, og at det innføres sanksjoner mot EU-medlemmer som nekter å respektere EU-vedtak, som fordelingsavtalen om flyktninger. EU-kommisjonens redningsplan, som ble lansert forrige uke, består av blant annet: • Å innføre en felles europeisk grense- og kystvakt ved sørgrensen til Hellas. Fristen er til høsten. • At Hellas må skjerpe kontroll ved grensene innen 12. mai. • At EU-land slutter å «vinke gjennom» migranter og asylsøkere, og begynner å håndtere dem selv. • At enkelte Schengen-landene som har innført grensekontroll avslutter dette, og heller koordinerer seg. Et sentralt tema for de 28 statslederne i dagens møte i Brüssel, vil også være å øke den humanitære støtten til Hellas. EU forpliktet seg i forrige uke til å gi Hellas 700 millioner euro (over 6,5 milliarder kroner) i humanitær bistand - tilsvarende beløp er tidligere gitt utviklingsland.
Dagens toppmøte mellom EU og Tyrkia kan representere et vendepunkt i EUs flyktningspolitikk.