Erna Solbergs CO2-varsel til norske bønder: – Norske kyr promper for mye
Til helgen drar statsminister Erna Solberg (H) til Paris for å f orhandle en ny, global klimaavtale med andre verdensledere. Nå varsler hun betydelige utslippskutt, spesielt i to sektorer: – Det er slik at norske kyr promper for mye, for å si det sånn. Transport og landbruk er de største områdene utenfor kvotepliktig sektor. Her må vi ta kutt som monner her hjemme. Vi må forberede oss på at utslippene fra disse sektorene må betydelig ned, sier statsministeren til VG. Transport står for 32 prosent av de nasjonale utslippene, mens landbruket står for ni prosent. Klima- og miljøminister Tine Sundtoft (H) har allerede varslet at klimakonferansen i Paris ikke kommer til å nå en avtale om at temperaturen ikke skal stige mer enn to grader frem til 2100. Reindriftssamene fortviler: – Været på Finnmarksvidda stemmer ikke lenger – Ribbe bedre enn pinnekjøtt Statsministeren har enda en dårlig nyhet, spesielt rettet mot vestlendinger: – Det er slik at produksjon av svinekjøtt er bedre for klimaet med mindre utslipp, enn produksjon av lam og sau. De som spiser ribbe til jul kan ha litt bedre samvittighet enn vi som er glad i pinnekjøtt, sier bergenseren Erna Solberg. Hun har sterk tro på at teknologi vil fortsette å redusere utslippene fra transportsektoren, sammen med avgiftsendringer som vrir både anskaffelser og forbruk i retning lavere utslipp og en langt mer klimavennlig bilpark. – Svaret vil fortsatt være at forurenser skal betale, og om et par uker får vi rapporten fra den regjeringsoppnevnte grønne skattekommisjonen. Men jeg mener vi skal satse på skatteveksling og ikke skatteøkning, sier Solberg. Uten løsning Men regjeringen har foreløpig ikke noe klart svar på hvilke store grep som må tas i forhold til landbrukets utslipp. – Alle vet at samferdselssektoren må redusere sine utslipp. Men landbruket, som allerede har ekstremt mange unntak fra alt mulig, er en større utfordring. Så hvordan skal vi redusere det? Skal vi bruke avgiftssystemet, og hvordan kan vi i så fall kompensere det overfor bøndene? Det kan bli en svært interessant diskusjon, og spesielt for de partiene som er veldig opptatt av klimakutt, men samtidig også vil bevare landbruket akkurat slik det er nå, sier hun. Solberg svarer slik på sine egne spørsmål: – Vi må tvinge fram ny teknologi. Og så må vi skatte utslippene hardere, men samtidig kompensere gjennom andre ordninger. Målet er ikke at bøndene skal sitte igjen med økte kostnader, men alle som kjenner landbruksforhandlingene, vet at det enten skjer gjennom pris, eller gjennom overføringer, sier hun. – Hvorfor valgte regjeringen i statsbudsjettet å utsette innføringen av nye og mer klimavennlige bilavgifter? – I år har det ikke vært en prioritert oppgave å legge inn avgiftslettelser på bil. Vi har gjort mye allerede, men i år prioriterte vi å legge om selskapsbeskatningen. Det måtte smøres med skattelettelser. Når folk kjøper bilene som får lavere engangsavgifter, vil jo skatteinntektene gå ned. Men i år var det riktig å prioritere næringslivet til fordel for privat eierskap stimulere til investeringer i nye arbeidsplasser. – Har regjeringen overlatt til Venstre å sørge for all grønnfarge i statsbudsjettet? – Det er ikke riktig. Jeg mener vi har gjort masse grønt i statsbudsjettet. – Er det et riktig inntrykk at Frp står beinhardt på sine prioriteringer, mens Høyre må gi til Venstre og KrF? – Vi er opptatt av styring i krisetider. På noen områder har vi avtaler med KrF og Venstre om gjennomføring. De områdene vil ha høyere prioritet enn de som bare H og Frp ville gjennomføre. Så innrømmer jeg at KrF, Venstre og Frp fikk mye. Men Høyre fikk til en fikk en avtale, og det var et taktisk forhandlingsvalg. Samtidig får Høyre prioritet på andre områder, som rusomsorg og fritt behandlingsvalg, samferdsel og utdanning.
Landbruk og transport må kutte sine utslipp betydelig for at Norge skal nå målet om 40 prosent klimakutt innen 2030.