Vurderer nye krav til NAV-klienter
Det mener arbeidsminister Anniken Hauglie kan være ett av tre tiltak når stadig flere nå får sosialhjelp gjennom NAV . Torsdag skrev VG om en ny NAV-rapport som viser at flere innvandrere betyr økte utgifter til sosialhjelp. Les saken her: Rapport: Flere innvandrere, mer sosialhjelp Rapporten viser at fire av ti sosialhjelpsmottagere er innvandrere, og at det blir stadig flere som får sosialhjelp i Norge. Generelt har antall sosialhjelpsmottagere økt fra 2012 til 2014. Særlig er det mange mellom 18 og 24 år som får sosialhjelp, her er tallet hele 2,1 prosent. Dystre spådommer om fremtidens velferdssamfunn: - Blir en helt annen verdenArbeidsminister Anniken Hauglie mener noe av løsningen er såkalt aktivitetsplikt. – Vi må være forberedt på tøffere krav fremover og tydeligere håndheving av lover. Vi vil blant annet innføre aktivitetskrav, som innebærer at du må bidra på en eller annen måte for å få sosialhjelp, sier hun til VG. Samme forslag har også tidligere kommet fra arbeids- og sosialminister Robert Eriksson. Han sa da at alle sosialhjelpsmottagere under 30 år skulle i aktivitet. Hvis ikke skulle trygdeutbetalingen avkortes. Det har foreløpig ikke skjedd. – Robert Eriksson sa allerede i 2014 at dette skulle innføres fra nyttår 2015. Hva er grunnen til at dette ikke har skjedd? – Stortinget har bestemt at lovendringen ikke skal iverksettes før kommunene blir kompensert for eventuelle merutgifter lovendringen medfører. Departementet er nå i dialog med KS om saken. Ifølge rapporten fra NAV har andelen sosialhjelpsmottagere økt siden 2012. I 2014, de siste fullstendige tallene, fikk 1,6 prosent av befolkningen (mellom 18 og 66 år) sosialhjelp. Til enhver tid fikk 53.700 sosialhjelp i 2014, 2600 mer enn i 2013. – Hvordan skal man måtte bidra? – Det kan være alt fra at du må møte opp og skrive jobbsøknader og CV til at du faktisk må møte opp og jobbe for pengene. Det kan være at vi håndhever tydeligere mobilitetskravet når du er arbeidsledig, altså at du kanskje må regne med å flytte på deg, samt mulighetene til å sanksjonere når du ikke møter opp og ikke bidrar. Vi må være forberedt på mer av dette fremover. Les også: Vil tvinge sosialhjelpsmottagere opp om morgenenI tillegg til kravet om aktivitetsplikt, har de nylig lagt frem en stortingsmelding om livslang læring, hvor de blant annet innfører et toårig opplæringsprogram i regi av NAV for personer med få grunnleggende ferdigheter. I tillegg har arbeidsministeren nå satt ned en arbeidsgruppe som skal komme med konkrete tiltak til hvordan man kan få flyktninger i jobb samtidig som arbeidsledigheten stiger. – De skal komme med en tilbakemelding i mai, og det jobbes ganske intenst med nå. Hun understreker at dette vil gjelde alle. – Såfremt man har mulighet til å bidra, så skal man bidra, uavhengig av om man er innvandrer eller ikke.Hun mener imidlertid ikke det er noe alternativ å fjerne sosialhjelpsordningen i seg selv. – Man har rett til livsopphold og man kan ikke kutte alt, men det er klart at man har muligheten til å redusere ytelsene hvis folk ikke møter opp. – Er disse tiltakene nok til å få flere ut i arbeid? – Jeg tror det vil være viktige bidrag. Det er klart at når man stiller krav om aktivitet, så vil folk måtte møte opp og bidra, så vi tror helt sikkert at dette vil hjelpe. Erfaringen fra kommuner som i dag stiller krav om aktivitet viser at det virker. Etter at for eksempel Drammen innførte aktivitetskrav, har utgiftene til sosialhjelp og kvalifiseringsprogram sunket med totalt 32 millioner kroner.Torsdag sa Anniken Hagelund, førsteamanuensis i sosiologi ved Universitetet i Oslo, til VG at hun ikke tror endringene i velferdsstaten kun vil skyldes innvandring. Hun sier at en av de store utfordringene er hvordan man kan få nye landsmenn i arbeid. – Høye ankomsttall vil uansett bety betydelige utgifter knyttet til mottak, bosetting, språkopplæring og arbeidsmarkedskvalifisering. Hva det vil bety for velferdstjenestene på sikt, vil i høy grad avhenge av hvorvidt nykommerne kommer i arbeid eller ikke, sier hun. Susanne Bygnes, postdoktor ved Universitetet i Bergen, sa at det ikke er noen tvil om at mottaksapparatet er presset. – Alle vi snakker med er opptatte av at de ikke vil være en byrde for velferdsstaten. For dem, som stort sett kommer fra Syria, er det en fremmed tanke at noen skal betale deg for å gjøre ingenting. Disse menneskene er innstilt på å jobbe, sier hun.
Sosialhjelpsmottakere må forberede seg på en ny hverdag hvor de blant annet kan måtte flytte på seg for å få ny jobb. de blant annet kan måtte flytte på seg for å få ny jobb.