Ap-Hadia og Justis-Anders i bitter fengselskrangel
Ap mener Anders Anundsen er mest opptatt av å fremstå som tøff og handlingsorientert, mens partiet i stedet vil bygge nye fengsler og øke soningskapasiteten. Samtidig som det er behov for økt fokus på innhold og alternativ soning. Regjeringspartiene tar kraftig til motmæle: Ap er satt sjakkmatt, mener Høyre. Selvsagt må kriminelle sone, svarer Frp. – Forslaget fra oss er en reaksjon på regjeringens stortingsmelding om kriminalomsorg, som bare handler om å få flere folk i fengsel, sier partiets to representanter i Stortingets justiskomité, leder Hadia Tajik og medlem Kari Henriksen. Tajik mener stortingsmeldingen som kom 18. desember i fjor utelukkende handler om å få opp «fengselsbefolkningen».– Landet blir ikke tryggere. Meldingen tar ikke nevneverdig for seg innholdet i soningen, eller alternative soningsformer. Den har heller ingen vurdering om de foreslåtte tiltakene bidrar til å redusere kriminaliteten. Målet må være at den dømte er mindre kriminell etter gjennomføring av straff, enn han var da han ble dømt. Kari Henriksen trekker paralleller til justisministerens forgjengere som alle var opptatt av å legge forholdene til rette for at straffedømte skulle få muligheten til å vende tilbake til samfunnet etter endt soning. – Med Anundsens kriminalomsorgsmelding er arven etter Knut Storberget, Odd Einar Dørum og Inger Louise Valle lagt død.Stortingsmeldingen fastslår at det er nødvendig å bygge 2000 nye fengselsplasser innen 2030, samtidig som det åpnes for samarbeid med private aktører. Justisministeren mener også meldingen i tilstrekkelig grad tar for seg innholdet i soningen og forvaringsinstituttet. Det er Henriksen ikke enig i. Hun mener Anundsen kutter like mye i alternative straffereaksjoner som han nå ønsker å utvide i antall lukkede fengselsplasser.– I fjor kuttet han i bøtetjenesten. Det er en alternativ straffeform for dem som i dag ikke har betalt boten, eksempelvis narkomane uten betalingsevne og som da havner i fengsel. Da gjennomfører de samfunnsstraff i stedet. Nå har justisministeren også fjernet muligheten for bruk av fotlenke ved varetekt, selv om andre land har gjennomført det med gode resultater. I vårt alternative statsbudsjett la vi inn penger til 30 nye stillinger i fengslene. Det ble nedstemt. Det får justiskomiteens leder, Hadia Tajik, til å replisere: – Det virker som behovet for å fremstå som tøff og handlingsorientert er viktigere for regjeringen, enn å faktisk ha en straff som virker. I tillegg svekker de fengselskapasiteten på denne måten. Derfor mener Kari Henriksen at det er nødvendig å fremme et eget representantforslag om straff som virker. – Det handler om innholdet i soningen og straffereaksjoner som legger vekt på tilbakeføringen til samfunnet etter dom og straff. En dag kan tidligere dømte bli min og din nabo. Da må fellesskapet velge løsninger som gir den enkelte en reell sjanse til å komme ut som normalt fungerende samfunnsborgere.Den politiske ledelsen i Justisdepartementet slår kraftig tilbake på kritikken fra Ap. – For oss er det aller viktigste at de kriminelle blir satt i fengsel når de vitterlig er dømt for å ha begått en straffbar handling, slår statssekretær Vidar Brein-Karlsen fast. Han reagerer på at Ap er mer opptatt av dette forholdet enn at kriminalomsorgen sliter med kapasitetsproblemer.– Det må den forrige regjeringen i stor grad selv påta seg skylden for ved at de la ned 400 plasser. Men akkurat det hører vi ikke noe fra dem om i dag. Vår oppgave med denne stortingsmeldingen er først og fremst å få en oversikt over problemene med manglende fengselskapasitet. I dag er det slik at politiet i mangelen på ledige celler lar være å fremstille kriminelle for varetektsfengsling. Det har betydning for muligheten til å begå ny kriminalitet mens etterforskningen pågår. Brein-Karlsen mener det er nødvendig av hensyn til balansen i straffesakskjeden at det opprettes nye fengselsplasser. I stortingsmeldingen åpner den sittende regjeringen for at det må bygges 2 000 nye plasser innen 2040.– Vi har stort fokus på innholdet i soningen, men en forutsetning for å kunne få til en god tilbakeføring til samfunnet er at det er tilstrekkelig kapasitet. Når kapasiteten er slik de rødgrønne etterlot den, må de ansatte bruke svært mye ressurser på logistikk og andre ting de egentlig ikke skal bruke tid på. Dette går ut over ressurser som er ment for å skape høy kvalitet i soningen. At Tajik og Henriksen ikke ser dette, viser en grunnleggende mangel på forståelse sammenhengene i tilbakeføringsarbeidet. Vi har fått til både en NAV-ordning i fengslene og gjennom bevilgningene gjort det mulig for forvaringsdømte på Ila å få en bedre hverdag hvor de kan møte andre innsatte og ikke bare som før sitte alene bak stengte dører. Dette er tiltak på innholdssiden som AP ikke prioriterte da de hadde mulighet, sier Brein-Karlsen.Høyres medlem i justiskomiteen, Håre Elevenes, mener kritikken fra Ap er søkt. – De er blitt lett og idéfattig i justispolitikken. Fengslene er fylt til randen, og fengselskøen etter de rød grønne er lang. Regjeringen tar helt nødvendige grep for å redusere soningskøen. Nytt fengsel er under planlegging og avtale om leie av fengselsplasser i Nederland er på plass. Det faller AP tungt for brystet. Det er platt når justiskomiteens leder beskylder justisministeren bare for å være interessert i å få opp fengselsbefolkningen. Det er domstolene som dømmer her til lands. Hva er fengselsbefolkningen? Har vi en befolkning innenfor murene, og en annen utenfor?Elvenes mener det er i ofrets, samfunnets og den straffedømtes interesse, at straffegjennomføringen skjer raskest mulig etter pådømmelse. – Dette tar regjeringen på alvor i motsetning til den rødgrønne regjeringen. De kraftfulle tiltak for få ned soningskøen har satt AP politisk sjakk matt. Derfor forsøker de krampaktig og vri debatten over på soningens innhold. Faktum er at det er bred politisk enighet om dette. Frihetsberøvelsen er selve straffen. Samfunnet legger ned store ressurser under soningen for å rehabilitere innsatte til et liv uten kriminalitet etter endt soning. Dette er et kjennetegn ved norsk kriminalomsorg, og slik skal det fortsatt være, sier Hårek Elvenes.Juss-Buss, som årlig håndterer rundt 500 saker om straffegjennomføring, stiller seg bak Aps kritikk av regjeringen. – Med større vekt på innholdet i soningen og alternative straffereaksjoner vil man kunne frigjøre plasser og dermed redusere soningskøen. Alternative straffereaksjoner kan dessuten være mer samfunnsøkonomiske og mer rehabiliterende. Bedre rehabilitering fører til færre tilbakefall, sier medarbeider Maria Rydland.Konkret ønsker Juss-Buss mer bruk av samfunnsstraff og bøtetjeneste, i tillegg til at flere bør sone med elektronisk fotlenke. De ber også om at Stortinget vurderer å endre straffeskjerpelsen for brudd på innreiseforbudet som i enkelte tilfeller har ført til uforholdsmessig lange fengselsstraffer som dermed har lagt beslag på kapasiteten i fengslene. – Vi stiller oss også spørsmålet om politiet i for stor grad benytter seg av bruk av varetektsfengsling. Det er i alle fall en kjensgjerning av innsatte i varetekt legger beslag på mange plasser og således presser kapasiteten, sier Maria Rydland.
Allerede før stortingsmeldingen om kriminalomsorgens fremtid skal opp i Stortinget krangler det største opposisjonspartiet med justisministeren om hvem som bryr seg mest om de innsatte. Også Høyre og Juss-Buss kaster seg inn i debatten