Frp-Wiborg: Midlertidige NAV-klienter må oppholde seg i Norge
– Hvis du mottar en ytelse, må det stilles krav. Det er meningen at du skal få deg en jobb. Det blir veldig galt hvis du som arbeidsledig og mottager av ytelser ligger på stranden i Spania, sier Wiborg. Mens Norge rystes av NAV-skandalen, og arbeids- og sosialkomiteen nå skal avklare regelverket fremover, etterlyser komitéleder Erlend Wiborg (Frp) innskjerping av pliktene knyttet til trygdeytelser. Mandag informerte NAV om at de siden 2012 har tolket EØS-regelverket feil. Det har ført til at minst 48 personer er uriktig dømt for trygdesvindel, og minst 2400 personer kan ha fått urettmessige krav om tilbakebetaling. les også– Jeg vil ikke akseptere at norske velferdsytelser, for eksempel dagpenger eller arbeidsavklaringspenger, eksporteres ut av Norge. Vi må ha et system som gjør at man må oppholde seg i Norge hvis man mottar slike ytelser, sier Wiborg. Han vil kjempe hardt for at Norge skal beholde trygdegodene innenlands. – Men er ikke mange av dem som er rammet av NAV-skandalen, syke eller skadede arbeidstagere som har holdt seg godt innenfor det EØS-reglene tillater i forhold til å reise mellom land? – Det er fortsatt ingen oversikt over hvor mange dette gjelder. Jeg mener at hvis du er nordmann og pensjonist eller ufør, skal du kunne reise hvor du vil. Da er du på en varig ytelse. Hvis du er på midlertidig ytelse som dagpenger, sykepenger eller arbeidsavklaringspenger, da mener jeg det er en selvfølge at du oppholder deg i Norge og mottar behandlinger eller omskolering som skal til for å komme i arbeid igjen. Wiborg mener at en mulig løsning er at man setter oppmøteplikt som krav.Lederen av arbeids- og sosialkomiteen har satt sine rådgivere i gang med å skaffe mer kunnskap om det danske systemet. Der kreves det blant annet at arbeidssøkere som mottar dagpenger, må kunne stille på jobb sammen dag eller dagen etter at de får et jobbtilbud. De må også møte til samtale på jobbsenter senest dagen etter at de blir kalt inn. Ordningen tvinger mottaker av støtte til å holde seg nær hjemstedet. – Dette er krav som også kan stilles til arbeidsføre som venter på en operasjon og får økonomisk støtte i ventetiden. De bør være tilgjengelige. Operasjoner blir avlyst og plutselig kan det bli ledig time, sier Wiborg. De danske lovene handler om «rådighet for personer som søker om eller mottar kontantytelser». Det gjelder også for personer som oppholder seg i et annet EU/EØS-land. – Med disse kravene kan man omgå EØS-reglene, sier Wiborg. – Og det vil du gjerne? – I høyeste grad. Det er ingen hemmelighet at Frp vil reforhandle EØS-avtalen. Hvis vi skal få folk tilbake i jobb, må de være tilgjengelige. Denne ordningen om tilgjengelighet bør gjelde alle mottagere av midlertidige ytelser, sier Wiborg. Han mener at mottagere av for eksempel sykepenger eller sosialhjelp kan søke om å få dra på ferie eller behandling utenlands. – Det er uakseptabelt at EØS-avtakelen rokker ved vedtak i Stortinget. Norge er et land med gode velferdsordninger. Det er veldig attraktiv for de fleste andre i verden. Da kan vi selvfølgelig ikke ha en åpen mulighet til å ta det med utenlands, sier Erlend Wiborg. les ogsåLederen av arbeids- og sosialkomiteen mener lovverket er tolket feil av den rødgrønne regjeringen i 2012. – Dette er en tragedie som aldri skulle ha skjedd, derfor er det så viktig å få gransket saken, sier Wiborg. les ogsåSenterpartiets Per Olaf Lundteigen mener vi alle må erkjenne at EØS-avtalen utfordrer vår trygdelovgivning. – Vi står overfor noen dilemmaer, fordi norske velferdsytelser er langt bedre enn ytelsene i mange EU-land. Hvis det generelt skal være greit å oppholde seg i ethvert land i EØS-området mens man får ytelser, må man ha et system for hvordan den enkelte kan oppfylle kriteriene fra utlandet. VI må også ha et system for hvordan NAV skal kunne kontrollere at man oppfyller pliktene sine. Hvis ikke vil folks støtte til vårt velferdssystem svikte, og oppleves som urettferdig, og da er vi i kjempetrøbbel, sier han. Men til Wiborg har Lundteigen dette å si: – Hvis den rødgrønne regjeringen tolket regelverket feil, måtte Wiborg ha rettet det opp i 2018. les ogsåStortingsrepresentant Solfrid Lerbrekk (SV) i arbeids- og sosialkomiteen synes Wiborg burde være mer skeptisk til at mange mennesker er utsatt for «justismord og klassejus». – Det er typisk Frp å heller benytte anledningen til å spre bildet av folk på NAV som lathanser. Og hvis Wiborg er så opptatt av å stanse trygdeeksport, kunne han og regjeringen avskaffet kontantstøtten, sier hun. les ogsåArbeids- og sosialkomiteens Ap-representant Rigmor Aasrud, er også kritisk til Wiborgs uttalelser. – Hvis Erlend Wiborg mener vi skulle ha endret regelverket for innstramming av trygdeeksport, vil jeg bare nevnte at Frp har sittet i regjering fra 2013 og med Robert Eriksson som arbeidsminister i to år og har hatt mange muligheter til å legge frem saker for Stortinget. – Når det gjelder hans påstander om at det er Stoltenberg-regjeringens skyld at EØS-regler er brutt, så avventer vi Arbeids- og sosialminister Anniken Hauglies redegjørelse for hendelsesforløpet. Men jeg registrerer at det har vært kjent i to år og to måneder at regelverket er fortolket feil. Likevel har folk blitt satt i fengsel for trygdebedrageri helt frem til det siste. les ogsåLikestillings- og diskrimineringsombud Hanne Bjurstrøm, som var arbeidsminister da EØS-forskriften ble innført i 2012, har uttalt til VG at NAV-feilen er en svært alvorlig sak som krever en helhetlig behandling av alle relevante. – Det er departementer som sitter på denne dokumentasjonen, og statsråd Hauglie skal gi sin redegjørelse om saken til Stortinget tirsdag. Deretter vil det kunne bli aktuelt med en høring i Stortinget, sier hun. – På den bakgrunn vil det være uriktig av meg å uttale meg om saken nå, eller min rolle i den forbindelse. Bjurstrøm er samboer med riksadvokat Jørn Sigurd Maurud, som ble vurdert som inhabil i NAV-skandalen fredag. Tidligere sjef i NAV, Joakim Lystad, ønsker ikke å kommentere saken. Han var leder fra 2010 til 2015. Rettelse: I en tidligere versjon av saken viste stortingsrepresentant Erlend Wiborg til en dansk ordning han var blitt fortalt stilte som krav til mottakere av flere ytelser at de på to timers varsel skal kunne møte opp et sted i kommunen de bor i. Både VG og Wiborg selv har etterpå undersøkt de danske lovene som gjelder arbeidssøkende. Det riktige er at lovene krever at arbeidssøkende som mottar støtte møter til jobb eller samtale med jobbsenter i løpet av noen timer eller senest dagen etter innkalling. Feilen ble rettet 3. november klokken 14.50.
Lederen av Stortingets arbeids- og sosialkomité Erlend Wiborg (Frp) vil ha en innskjerping av pliktene knyttet til midlertidig trygdeytelser.