Frp-rapportør i Tyrkia: Hvis det var meg, ville jeg ikke reist tilbake
Som stortingsrepresentant er Ingebjørg Godskesen (Frp) utnevnt av Europarådet for å overvåke menneskerettighetssituasjonen i Tyrkia . Sammen med en kollega fra Latvia var hun fredag formiddag i Ankara i et møte med blant andre Tyrkias viseutenriksminister. Med han tok hun opp opplysningene VG publiserte torsdag kveld: Flere tyrkiske offiserer og diplomater har hoppet av og søkt om politisk asyl i Norge. De frykter fengsling og umenneskelig behandling, dersom de returneres til Tyrkia. – Det er voldsomme ting som har skjedd her etter kuppforsøket. Titalls tusen er arrestert. Vi har bedt tyrkiske myndigheter om å få komme inn i fengselet for å besøke fengslede journalister og offentlige ansatte. Det har vi foreløpig ikke fått lov til. Vi blir ganske mistenksomme, sier hun til VG på telefon fra Ankara. Bakgrunn: Hoppet av i NorgeEn av offiserene som søker om beskyttelse i Norge sa til VG denne uken: – Om jeg drar tilbake, blir jeg umiddelbart pågrepet, og jeg risikerer tortur og å bli tvunget til å gi falske tilståelser. Godskesen mener dette er en rasjonell frykt med rot i virkeligheten. – Jeg ser det som en reell frykt. Jeg forstår frykten deres, og jeg hadde vært redd for det samme. Hvis det var meg, ville jeg ikke reist tilbake til Tyrkia, sier hun. Tyrkias ambassade: Avhopperne må ta konsekvensene Sammen med sin kollega skal Godskesen skrive en rapport til Europarådet om situasjonen i Tyrkia. – Det vi allerede nå kan si er at vi er bekymret for menneskerettighetssituasjonen her. Over 100.000 mennesker innenfor militæret, rettsvesenet, mediene og embetsverket er blitt pågrepet, suspendert eller avskjediget siden. Advokater, dommere, politifolk, militære og andre offentlige ansatte har blitt arrestert. Myndighetene mener at disse tyrkerne mistenkes for å støtte bevegelsen til den muslimske predikanten Fethullah Gülen, som bor i eksil i USA, og som Tyrkia anklager for å stå bak kuppforsøket. Les også: Stoltenberg til VG om menneskerettigheter og TyrkiaVerken lederen eller nestlederen i Stortingets delegasjon til Europarådet, som arbeider for styrking av menneskerettighetene, det parlamentariske demokratiet og rettsstaten i medlemslandene, er overrasket over at tyrkiske offiserer og diplomater søker asyl i Norge. – Det har også vært tyrkiske professorer og personer høyt oppe i helsevesenet som har henvendt seg til meg, forteller leder Ingjerd Schou (H). Nestleder Lise Christoffersen forteller at hun er kjent med at også i tyrkiske miljøer i Norge har det oppstått konflikter i kjølvannet av kuppforsøket i fjor. Erdogan-tilhengere på den ene siden og de som støtter bevegelsen til den muslimske predikanten Fethullah Gülen på den andre siden. – Vi hadde en rapport i Europarådet i fjor der et punkt gikk på det at tyrkere i utlandet ble oppfordret til å rapportere hverandre, sier Christoffersen, som også har blitt kontaktet av tyrkere i Norge som frykter å bli fratatt statsborgerskapet sitt i Tyrkia. Ler mer her: Jaglands advarsel til Tyrkia om menneskelige rettigheterEuroparådet, som også Tyrkia er medlem av, har hatt diskusjoner rundt bekymringer for menneskerettighetssituasjonen i landet. De har blant annet uttalt seg svært kritisk rundt massearrestasjonene som kom i etterkant av kuppforsøket. Neste uke skal de igjen møtes i Strasbourg. Til det møtet er det kommet et forslag om en hastedebatt om nettopp Tyrkia og menneskerettigheter. Verken Schou eller Christoffersen ønsker å ha meninger om hvorvidt avhopperne bør få innvilget politisk asyl i Norge. De overlater den avgjørelsen til de myndigheter i landet vårt som har ansvar for å vurdere asylsøknader. – Norge må behandle søknadene som man behandler alle asylsøknader, individuelt. Dersom vedkommende har reell grunn til å frykte å bli utsatt for brudd på menneskerettighetene, så gir det grunnlag for opphold, sier Christoffersen. Schou er enig. – Man kan ikke fravike det som går på menneskerettigheter, rettsstatsprinsipper og demokratiske prinsipper, som Tyrkia har tilsluttet seg ved å være medlem i Europarådet, sier hun.Heller ikke KrF-leder, og medlem av Stortingets utenrikskomite, Knut Arild Hareide, vil ha noen bastant mening om avhopperne bør få opphold. – I lys av massearrestasjonene i Tyrkia er det forståelig at tyrkisk NATO-personell i Norge opplever frykt for urettmessige arrestasjoner når de skal tilbake til hjemlandet. Vi forutsetter at norske utlendingsmyndigheter nøye vurderer risikoen og behandler slike søknader om beskyttelse i lys av det, skriver han i en SMS til VG. Tyrkia-forsker ved Christian Michelsens institutt, Siri Neset, mener situasjonen skaper et kinkig dilemma for Norge: Å innvilge asyl til mennesker fra en NATO-alliert vil sende et uheldig signal til Tyrkia, mens å nekte dem asyl kan sende uheldige signaler om Norges syn på menneskerettigheter. Verken Schou eller Christoffersen ser dette som et stort problem. – Norge er forpliktet av menneskerettighetskonvensjonen. Den står over både norsk lov og NATO-medlemskap. Den er absolutt, sier Christoffersen. – Det dilemmaet lever vi med hele tiden når folk kommer hit og vil ha beskyttelse, så det er ikke noe nytt. Jeg forventer at vi evner å ha samtaler med andre NATO-land der vi kan si fra om hva vi er enige og uenige om, sier Schou.
Stortingsrepresentant Ingebjørg Godskesen (Frp) er rapportør for Europarådet i Tyrkia. Hun mener frykten de avhoppede tyrkiske NATO-offiserene i Norge har, er reell.