Barnelegens oppgjør med helsevesenet: – La legene banne
Han mener norske leger må bli flinkere til å utnytte alle aspekter av det språket - også banneordene. Leger må kunne bruke ord som «faen» i møte med pasienter. Budskapet legger han frem på et foredrag i Arendal denne uken. – Norske leger må få lov til å banne i de riktige situasjonene. I dag er ikke det akseptert å si «faen» i møte med pasienter, noe jeg mener er feil, sier Bård Fossli Jensen, til VG. Han er barnelege og har en doktorgrad i medisinsk kommunikasjon.Fossli Jensen etterutdanner leger i pasientkommunikasjon. I sitt arbeid har han filmet nesten 500 møter mellom leger og pasienter. Fossli Jensen mener norske leger er for dårlig trent til å ta de vanskelig samtalene, særlig hvis pasienten oppfører seg aggressivt eller utagerende. – Å banne blir sett på som uvanlig for en lege, men det er viktig å huske at vi møter ekte folk med ekte problemer. Når de kommer til legen fortjener de å møte et ekte menneske. Og ekte mennesker kan finne på å banne. – Så du mener at alle leger bør banne? – Skal du banne mener jeg tre kriterier skal ligge til grunn: Det må være mye aggresjon, pasienten må banne selv og du må selv ha banning på repertoaret. Hvis du ikke banner privat, skal du ikke begynne nå.– Banning bør brukes når det er mye aggresjon og før man tar i bruk tvang. I slike situasjoner er nesten alt lov, inkludert både tvangsmedisinering og holding. Før vi går til slik inngripen må vi i det minste få lov å banne, sier Fossli Jensen. Direktør for Forbrukerrådet , Randi Flesland, er skeptisk til banning i møte med pasienter. – Kall meg gammeldags, men jeg synes det høres fremmed ut. Pasienten er i en sårbar situasjon, mens legen har en spesialistrolle. Som hovedregel vil jeg råde mot å banne. Jeg tror mange pasienter ville følt ubehag, sier Flesland. I 2016 samlet Forbrukerrådet pasienthistorier fra rundt om i Norge. Mange fortalte at de følte seg trygge og ivaretatt i helsevesenet, men kom også med historier om et helsevesen som ofte svikter når det gjelder kommunikasjon. – God kommunikasjon er utrolig viktig for å skape forutsigbarhet og trygghet i en sårbar situasjon, sier Flesland.
Norske leger tør ikke ta de vanskelig samtalene med pasientene. – Vi må tørre å si: Faen, nå går det dårlig, sier barnelege Bård Fossli Jensen.