Pengefeide under Sandberg-besøket i Iran: Oppdrettsgigant hardt ut mot lovfestet avgift: – Må fjernes
Rundt 220 iranske næringslivsledere og vel hundre norske representanter deltok på et møte og mottagelse i Teheran torsdag, i regi av Norges sjømatråd og Innovasjon Norge. – Det er en glede å arrangere slike møter og mottagelser. Vi har i dag bidratt at norske og iranske selskaper innen fisk- og leverandørindustri for første gang blir koblet. Det er forhåpentligvis det første steget som gjør at det åpner seg et helt nytt marked på 80 millioner nye kunder, her i Iran , sier markedsinnsiktsdirektør Asbjørn Warvik Rørtveit i Norges sjømatråd.Men det ble ikke bare glede over den norske sjømatbuffeen torsdag kveld. Med flere norske sjømatgiganter samlet på ett fat, ble en gammel pengefeide tema på nytt: I fjor sommer gikk nemlig konsernsjef Alf-Helge Aarskog i Marine Harvest -verdens største produsent av oppdrettslaks- kraftig ut mot det han mente var en for høy partyfaktor i Sjømatrådet – og for mye «wining and dining». – Norges sjømatråd bruker 500 millioner kroner i året på markedsføring av norsk fisk og storslåtte middager i utlandet. Det er uhørt og unødvendig, sa konsernsjef Alf-Helge Aarskog. Sjømatrådet er statlig og underlagt Fiskeridepartementet, men inntektene kommer via en lovpålagt avgift som alle fiskeeksportørene må betale inn. Aarskog viste til at selskapene betalte inn 0,75 prosent av omsetningen til Sjømatrådet. Kontingenten ga 21 millioner kroner i inntekter til rådet det første året. Men med økt omsetning hos selskapene, hadde Sjømatrådets inntekter økt til hele 500 millioner kroner i fjor. – Sjømatrådet hadde sin funksjon da den norske bransjen var ung og trengte hjelp for å komme ut i verden. Men i dag, hvor norsk laks er verdensledende, kan jeg ikke se at det lenger har noen funksjon. Det trengs ikke lenger, supplerte administrerende direktør Stein Lier Hansen i NHOs største forening, Norsk Industri. Siden har prosesser i Sjømatrådet ført til at kontingenten er redusert med tyve prosent, fra 0,75 til 0,6 prosent av omsetningen. Men den økte lakseprisen har ført til at inntektene ikke har sunket: I 2015 var inntektene 533 millioner kroner. – I år er budsjettet 506 millioner kroner, men økt laksepris gjør at vi kan ligge an til å ende på omtrent samme inntekter som i fjor, selv om kontingenten har gått ned, sier Rørtveit i Norges sjømatråd. Les også: Fiskefeiden skapte strid i NHOMarine Harvest-sjef Alf-Helge Aarskog sier deres selskap i år betaler rundt 70 millioner kroner til det statlige selskapet. Det mener han er altfor mye. – Marine Harvest mener den lovpålagte avgiften må fjernes og ordningen gjøres frivillig. Dersom en konstruerer et sjømatråd som er kommersielt i tankegangen og tilbyr gode tjenester innen for eksempel eksportstatistikk, omdømme og beredskap, samt generisk markedsføring, vil Marine Harvest bidra til de to første og aktivt delta i dette arbeidet. Generisk markedsføring kan da være for dem som ønsker dette, sier han. De har klaget saken inn til EØS-avtalens overvåkningsorgan, ESA. Generisk markedsføring er fellesmarkedsføring av norsk fisk, i stor grad laks, i utlandet.– Sjømatrådet kan fremdeles være en viktig aktør innen bedring av næringsomdømme og samling av relevant statistikk, og vi ønsker selvsagt å bidra økonomisk til funksjoner som har felles nytte. Vi mener også at finansieringen av markedsføring av laks i Norge og utlandet må være frivillig. Det kan ikke være lovpålagt at selskap skal finansiere sine konkurrenter. Rørtveit avviser at det er noen høy partyfaktor – og under mottagelsen i Teheran er alt alkoholfritt, så utgiften til vin slipper de denne gangen. – Vi bruker noen hundre tusen kroner her i Iran denne uken. De store kostnadene kommer siden, når vi eventuelt skal annonsere for norsk fisk i iranske medier. I år har vi 20 millioner kroner å bruke på 15 prosjekter i nye markeder, hvor Iran er ett av dem. Rørtveit sier de er kjent med kravet og synspunktene fra Marine Harvest. – Vi kjenner dem og jeg vil ikke kommentere det, utover å si at vi fortsetter å gjøre jobben vår.Fiskeriminister Per Sandberg (Frp) sier at saken er til behandling i EØS-avtalens overvåkningsorgan ESA, og at han derfor vil være forsiktig med å uttale seg. – Parallelt med det ser vi på avgiftsnivået. Vi har redusert det og jeg ser poenget til Marie Harvest med generisk markedsføring. Samtidig gir innsatsen departementet, jeg, våre ambassader og Norges sjømatråd gjør for norsk fisk, en boost også for Marine Harvest sine produkter, sier han og legger til: – Og Marine Harvest skal huske på at de også har tjent stor på denne ordningen opp gjennom årene, da de var mindre. Nord-Norges oppdrettskonge, Inge Berg i Norlaks, er også på plass i Teheran. Han sier det er en relevant debatt som Marine Harvest reiser. – Sjømatrådets inntekter er i hvert fall store nok. Jeg synes det er greit at debatten reises.
Oppdrettsgiganten Marine Harvest krever kraftige kutt i inntektene til Norges sjømatråd.