Utfordrer söta bror med norsk matskatt
Pinnekjøtt eller tørket saueribbe er for mange en nasjonal matskatt. Nå har 12 norske pinnekjøttprodusenter gått sammen og søker om beskyttet geografisk betegnelse på «Pinnekjøtt fra Norge». I søknaden stilles det krav til at det kun skal brukes norsk råstoff, - sau, ung sau, eller lam som er født, oppvokst, slaktet og foredlet i Norge. «Pinnekjøtt fra Norge» skal også lages av sider, bog skal ikke tillates. Med klare krav til både produksjonsmetode og norsk råvare, mener de norske pinnekjøttprodusentene at forbrukeren vil være sikret riktig kvalitet og garantert opprinnelse. Går søknaden igjennom, vil definisjonen på norsk pinnekjøtt bli «En side av lam eller sau som er saltet, eventuelt røkt eller smakstilsatt, modnet og ferdig tørket». – På samme måte som Champagne, Roquefort og Parmaskinke, sier administrerende direktør i Matmerk Nina Sundqvist. Hvorfor kan ikke søknaden begrenses til kun å gjelde et geografisk område i Norge? – Pinnekjøtt produseres i hele Norge- derfor må beskyttelsen hete «fra Norge» og ikke begrenses til et geografisk sted som for eksempel Voss, forklarer Sundqvist. Beskyttet betegnelse er en nasjonal merkeordning som skal sikre at norske matskatter blir vernet mot kopiering og juks. I Norge er det stiftelsen Matmerk som forvalter ordningen, mens Mattilsynet foretar endelig godkjenning av søknadene om beskyttelse. Så hvor sikre er vi egentlig på at pinnekjøttet er en nasjonalskatt? Mathistoriker Helge Christie har gått igjennom pinnekjøttets historie på oppdrag fra pinnekjøttprodusentene. I følge Christie ble tørket og røkt sauekjøtt ble spredd fra Norge til Island og Færøyene på 1000-tallet, og rundt år 1900 er matretten og fenomenet pinnekjøtt godt dokumentert fra Agder opp gjennom Vestlandet til og med Møre og Romsdal. Direktøren i Matmerk legger ikke skjul på at målet er å få «Pinnekjøtt fra Norge» inn i den eksklusive mateliten. – Det vil øke forbrukerens bevissthet om at Norge faktisk er en matnasjon med røtter, tradisjon og kvalitet, sier Sundqvist. Ifølge Sundqvist vil pinnekjøtt fortsatt kunne lages i Sverige og New Zealand, men går søknaden gjennom vil ikke pinnekjøtt kunne seile under falsk flagg for å ha vært laget på norsk lam eller norsk produksjon og selges som om det er norsk. Heller ikke importråvare vil kunne selges under navnet «Pinnekjøtt fra Norge». I 2011 var norske kjøttlagre tomme og Kjøtt- og fjørfebransjens landsforbund (KLF) varslet at det ville mangle rundt 200 000 pinnekjøttmiddager til jul. Det resulterte i blant annet import av ferske lam fra Wales. -Hva om det oppstår en lignende situasjon igjen, må vi da se langt etter den norske matskatten? – Vi mener jo at nettopp en beskyttelse kan være med på å bidra til at det både produseres mer norsk lam og lages enda mer kvalitetspinnekjøtt på norsk råvare. Og det siste året har det vært nok norsk råvare i markedet, sier Per Berg fra kjøttgiganten Nortura, en av pinnekjøttprodusentene. -Svenskene vil fortsatt kunne selge svensk pinnekjøtt til norske forbrukere som tar turen over grensen. Hvorfor skal vi da velge norsk? – Vi vet at norske forbrukere vil ha norsk råvare til pinnekjøttet. Spiser du norsk pinnekjøtt er du jo også med på å hindre gjengroing av kulturlandskapet og bidra til norsk selvforsyning av mat. Vi produsenter får heller utfordre svenskene til en kvalitetskonkurranse hvis vi får godkjent søknaden, og gjøre som Northug og vinne, sier Berg til VG.I en landsrepresentativ undersøkelse fra Ipsos MMI utført for Animalia, slås det fast at nordmenn ønsker å verne om det norske pinnekjøttet. Der kommer det frem at 93 prosent mener det er viktig å bevare pinnekjøttet som et norsk tradisjonsprodukt. 89 prosent mener at pinnekjøtt skal lages på norsk råvare. 70 prosent av norske forbrukere spiser også pinnekjøtt minst en gang i løpet av julematsesongen. Kilde: Ipsos MMI, 985 respondenter som spiser pinnekjøtt minst en gang i julesesongen. Gjennomført 2012/2013.• Beskyttede Betegnelser er det offentlige merket som verner om norsk matkultur og garanterer særegen kvalitet fra et bestemt geografisk område. • Den tilsvarer EUs merkeordning, og i Norge har 25 produkter nå fått dette vernet. • Produsentsammenslutningen «Pinnekjøtt fra Norge» består av: Bjorli Fjellmat SA, Fatland Jæren AS, Finsbråten AS, Grilstad AS, H. Mydland AS, Nortura SA, Ole Ringdal AS, Oppdal Spekemat AS, Orkla Foods Norway AS, Røroskjøtt AS, Sunnmøre Kjøtt AS, Tind Spekevarer AS
I dag er det fullt mulig å lage pinnekjøtt i Sverige. Det vil ikke lenger norske pinnekjøttprodusenter sitte stille og se på. vil ikke lenger norske pinnekjøttprodusenter sitte stille og se på.