Kristin Halvorsen vil ikke matte-teste seg selv
Ikke uventet: Kunnskapsministeren vil mye heller snakke om fremgangen til norske skoleelever i matte, lesing og naturfag enn om eget nivå i matematikk. Og hun legger ikke skjul på at hun selv og hennes tre SV-forgjengere som kunnskapsministre skal ha hovedæren for gjennomføringen av Kunnskapsløftet og norske elevers fremgang på de internasjonale undersøkelsene som ble presentert i går. - Mestrer du selv algebra? - Mye har sikkert gått i glemmeboka, men jeg skulle ikke ha brukt så lang tid på å gjenoppfrisket det. - Har du lyst til å prøve deg på en enkel algebraoppgave fra Timss-undersøkelsen som de norske elevene slet med? - Nei, takk. Jeg har lovet meg selv at jeg aldri skal bli med på slike ting. - Hva er du aller mest fornøyd med i de nye Timss- og Pirls-undersøkelsene? - At trenden så klart er snudd - at vi er i så klar fremgang i matematikk, lesing og naturfag, særlig på fjerde- og femte trinn. - Hva er du minst fornøyd med? - Jeg ser to utfordringer som vi må ta tak i. Det ene er at blant elever som presterer høyt kan vi få enda bedre resultater. Her trengs det enda større utfordringer på ungdomstrinnet og mellomtrinnet. Det andre er at på mellomtrinnet trenger elevene mer oppmerksomhet. - Du er opptatt av at norske 4.klassinger er verdensmestere i fremgang i matte. Underkommuniserer du bevisst at 8. klassingene er på Europabunnen i algebra? - Nei, det er ingenting i disse undersøkelsene her som underkommuniseres. De legges jo frem av forskere, og de er enige om at det er en klar trend at norsk skole er i bedring. Da er det min jobb å si at den viktigste jobben her er det lærere, rektorer og Skole-Norge som gjør, og de må få honnør når de gjør en god jobb. Det er ikke så rart at norske 8. klassinger ikke gjør det så bra i algebra, for de starter med algebra senere enn i mange andre land, det er en faglig debatt som det er interessant og ta. - Fortsatt ligger vi under det internasjonale snittet i en del av disse fagene. Hvorfor? - Nei, våre 5. klassinger er best i Norden i matematikk sammenlignet med de jevnaldrende elevene. Vi er i bedring, Sverige og Finland er nedadgående. For meg er dette en bekreftelse på at de tiltakene vi har satt i gang virker over tid. Det må vi nå holde fast på for å få ytterligere fremgang i lesing. Det er ikke veldig langt frem til finske elever i lesing. - Hvorfor sliter så mange norske lærere med algebra spesielt og matematikk generelt? - Lærere trenger påfyll og kunnskap. Vi trenger å samarbeide med lærerutdanningene for å samarbeide og forsikre oss om at vi har høy kvalitet på matematikkopplæringen i lærerutdanningen. Så må vi sørge for at videreutdanning benyttes av flere kommuner enn i dag. Der må matte prioriteres enda sterkere. Vi har også nå innført nye kompetansemål, slik at i den nye lærerundervisningen må lærere ha 60 studiepoeng i matematikk. - Hvor mye vil du bruke denne fremgangen i skolen politisk for SV? - Jeg vil selvsagt vise at dette er fremgang som er kommet mens SV har hatt ansvaret for skolepolitikken. Men jobben er gjort fordi vi har samarbeidet godt med Skole-Norge. Jeg mener også at jobben våre forgjengere Trond Giske og Kristin Clemet gjorde med Kunnskapsløftet, skal gi dem sin del av æren. - Har SV blitt et kunnskapsparti? - Jeg er veldig godt fornøyd med at vi kan vise så god fremgang under SVs ansvarsperiode. Jeg er også godt fornøyd med at forskerne viser hvor viktig sammenheng det er mellom trivsel og faglige resultater i skolen. - Er vi i ferd med å bli kvitt denne matteangsten som du mener mange nordmenn lider av? - Jeg synes jeg merker en holdningsendring til det allerede. Mange som driver med matteopplæring har lagt seg i selen for å gjøre det til et mer praktisk og relevant fag. Og fordi jeg synes jeg merker en økt forståelse for at matte og realfag er noe vi trenger alle sammen, også de som ikke har tenkt å bli ingeniører og arkitekter. - Har du lidd av matteangst selv? - Nei, jeg har likt matematikk, og har drevet i mange år med store tall, som du vet. Jeg kjenner ikke meg selv igjen i det med matteangst.. Men det har forundret meg mange ganger at mennesker som har lært seg mye annet - har trodd at de ikke kunne lære seg matematikk. - Norske elever ligger jo fortsatt under nivået til elevene i Kasakhstan. Du er ikke så opptatt av det? - Nei, det som er viktig for oss etter denne undersøkelsen er at vi ser at det arbeidet skolen gjør nå - det virker. Det gir energi. Nå må det være slutt på å rakke ned på norsk skole og den jobben som lærerne gjør. Hvis næringslivsledere hadde vist like god fremgang som lærerne her viser, så hadde de fått heder og ære. Det skal lærerne også ha. Så bruker vi den selvtilliten dette gir til å fortsette videre fremover. - Er trenden bra, men nivået fortsatt for dårlig? - Ja, vi skal ha høyere ambisjoner. Vi har løftet de svakeste presterende elevene. Vi har mer og gå på når det gjelder de høyest presterende- og de gjennomsnittlige elevene. - Hvor stor ære skal Kristin Clemet ha for fremgangen? - Hun skal ha ære for å ha lagt frem stortingsmeldingen om Kunnskapsløftet, men hun hadde ikke klart å gjennomføre det med omfattende privatisering, krig mot Skole-Norge og omfattende boikottaksjoner. Æren for gjennomføringen - den skal vi ha. Men jeg synes det er vitkig å være raus i forhold til de som har bidratt. - Hva mer må gjøres for å få flere veldig flinke elever? - Det er mange som kan utvikle seg i senere år. Statsministeren vår er et vandrende eksempel på det. Han visste verken hvor glad han var i matte eller hvilket anlegg han hadde for matte før han begynte å studere. Slik at man kan flyte rundt på talentet i mange år, men det er viktig med et godt grunnlag. Vi prøver nå ut matteskole på nett på ungdomstrinnet, slik at det blir lettere for de som ønsker å følge matematikk på videregående-nivå - uten å sitte fysisk i videregående-klassen.
Kristin Halvorsen mener hun er bra i algebra. Men ministeren for kunnskap vil av prinsipp ikke løse et av mattestykkene som norske elever sliter mest med.