UDI: Veldig bekymret for enslige mindreårige i norske mottak
I løpet av januar og februar får 900 enslige mindreårige vite om de får bli her i Norge – eller om de må ut. UDI er veldig bekymret for situasjonen for de mange hundre afghanske guttene som har blitt sittende altfor lenge i norske mottak. De har nå fått melding om flere forsøk på selvdrap i mottak for enslige mindreårige. – Mottakene rapporterer om at de har opplevd en negativ utvikling hos ungdommene de siste seks månedene. Det handler om søvnproblemer, dårlig matlyst, skolevegring, frustrasjon og opplevelse av avmakt, sosial isolasjon, nedstemthet, engstelse, apati og noe aggresjon og utagering, sier assisterende direktør i UDI, Birgitte Lange, til VG. I en internundersøkelse UDI har gjort, melder norske mottak om at situasjonen for ungdommene er forverret. – Det betyr ikke at det er slik på alle mottak, men det er summen av tilbakemeldingene vi har fått. Vårt inntrykk er at det er en forverring i ungdommenes tilstand det siste halvåret, sier Lange.Enslige mindreårige er den mest sårbare gruppen i norske mottak, og de fleste er nå afghanske gutter på 16 til 17 år. UDI anslår 70 prosent av dem som får vedtak nå, rundt 630 personer, bare vil få en begrenset oppholdstillatelse i Norge. Det skaper mye usikkerhet: 1. For det er enten en tidsbegrenset tillatelse - midlertidig opphold i Norge til de fyller 18 år og må reise hjem. 2. Eller det er en ID-begrenset tillatelse. De får opphold i Norge, men tillatelsen må fornyes hvert år til de skaffer dokumentasjon på sin identitet, noe som er vanskelig for mange. Uansett blir det lang venting, frustrasjon og en usikker situasjon for ungdommene. – Begge de to gruppene opplever usikkerhet rundt sin egen situasjon, men det er den første gruppen som får den tøffeste beskjeden og hvor det er grunn til å være mest bekymret. De kan velge å forsvinne og kan bli enda mer deprimerte, og det er veldig uheldig. Det er en bekymring vi har, sier Lange til VG. – Samtidig har vi ikke mange indikasjoner på at det er alvorlige hendelser ennå, påpeker hun. Les også: Vil fortsette med kontroversiell røntgenundersøkelse for å aldersteste asylsøkereUngdommene har allerede sittet lenge i mottak, og skal sitte lenger. UDI er derfor usikker på om denne situasjonen med søvnproblemer og avmakt vil vedvare. Enn så lenge har ungdommene bare rettet frustrasjonen innover, mot seg selv, og det har gitt utslag i nedstemthet og engstelse – og noen få tilfeller av selvskading. Men nå i januar og februar får 900 sine vedtak og UDI er usikker på om det etter hvert også kan føre til utagering og at frustrasjonen rettes utover. – Det er en ny situasjon, at vi har mange i mottak som bor der ganske lenge, sier Lange. – Vi er bekymret for om dette er en midlertidig og forståelig reaksjon, eller om det vil vedvare og føre til at de isolerer seg, slutter å delta og gå på skole. Det er vi bekymret for og prøver å unngå at skal skje, sier Lange. I et skarpt brev til Sylvi Listhaug (Frp) advarte UDI i desember mot følgene av at en stadig større gruppe enslige asylbarn får satt livene sine på vent i mottak. – Disse guttene har sittet i mottak en stund allerede, så om disse vedtakene vil medføre en annen type atferd, det vet vi ikke. Vi er nå veldig opptatt av å styrke kompetansen til alle som jobber på mottak, sier Lange til VG. Les også: UDI refser Listhaug for asylbarn-behandlingVG skrev tidligere i januar om at 182 enslige mindreårige i fjor forsvant fra norske mottak. En tredel av dem kom bort i desember, etter at antallet midlertidige vedtak hadde skutt i været. UDI er opptatt av at alle ungdommene som nå får vite at de må ut når de fyller 18 år, får en realitetsorientering så tidlig som mulig. – Vi er opptatt av at de, så lenge de er i Norge, får en så god hverdag som mulig. Og vi har bedt departementet om at den gruppen som må skaffe ID-dokumenter, kan bosettes. For de skal være i Norge, sier Lange. – At botiden har blitt så lang er en ny situasjon, og mottak er ikke ment å være et langvarig botilbud. Det skal være et kortvarig botilbud i en overgangsfase. Vi hadde utfordringer med å prioritere saksbehandlingen av enslige mindreårige i en periode, som i vi hadde ønsket, blant annet fordi vi hadde andre føringer fra departementet, som Storskog-sakene. Og det krever også en helt annen kompetanse å behandle disse sakene, sier Lange til VG. Les også: 2015: 82 prosent av afghanere fikk asyl 2016: 26 prosent av afghanere får asyl
Tilstanden til enslige mindreårige har blitt verre det siste halvåret, ifølge UDI. I disse dager skal hele 900 ungdom som kom under flyktningkrisen få svar på hva fremtiden bringer.