Vil ha anonyme jobbsøknader
Da norske forskere ga seg ut for å være 1800 jobbsøkere, fant de ut at de med utenlandskklingende navn ble sjeldnere kalt inn til intervju enn andre. Etter at resultatene fra den omfattende undersøkelsen ble kjent tirsdag, mener Ropstad løsningen kan være å gi jobbsøkere et nummer i stedet for et navn. - Dette har de prøvd ut i Gøteborg. Der brukte de id-nummer i stedet for navn og erfarte at det var flere personer med ikke-svenske navn som ble kalt inn til intervju, sier Krf-politikeren, som er medlem av arbeids - og sosialkomiteen, til VG Nett. - Det er så enkelt som å ta en eksamen hvor du leverer et nummer i stedet for et navn. Etter at søknadene er sendt inn vil du da kunne gå tilbake til nummeret og få kontaktinformasjon og kalle personen inn på intervju. Det er sikkert flere måter å gjøre dette på, sier Ropstad.Han innrømmer at det neppe vil hindre diskriminering fullstendig. - For når de kommer på intervju er holdningene fremdeles avgjørende. Men dette vil sikre at flere får muligheten til å komme på intervju, og i neste omgang bli sett på lik linje som andre arbeidstakere, sier han.Robert Eriksson (Frp), leder av arbeids - og sosialkomiteen, tror ikke Ropstads forslag er den beste løsningen. - Jeg er skeptisk. Det at man skal prøve å lure systemet, gjøre slik at folk kommer inn på intervju ved å anonymisere jobbsøkerne, endrer ikke holdningene til arbeidsgiveren. Det som må til, er en holdningsendring hos arbeidsgiveren, sier han til VG Nett. - Men er det ikke litt billig bare å si at holdningene må endres? - Nei, og jeg skjønner at man godt kunne tenke seg hokuspokus-løsninger ved å gripe inn med kvotering og anonyme jobbsøknader, men jeg tror ikke det løser det store problemet. Jeg tror det er veldig viktig at arbeidsgiveren ser hvem som har søkt, slik at de kan hente ut gode referanser på vedkommende. Du løser ikke dette med hokus-pokus, men ved systematisk å gå inn og endre holdningene til arbeidsgiverne.Akhtar Chaudhry (SV), sier han ikke selv har opplevd slik diskriminering, men at han vet at det skjer. Han vil ikke avvise forslaget blankt, men er usikker på om det er en god idé. - Jeg liker det egentlig ikke, for i det ligger det implisitt at vi har gitt opp. Men dette er såpass viktig at jeg ikke utelukker det, sier han til VG Nett. Han mener det finnes flere andre gode alternativer. - Vi må for eksempel se på lovverket. Forskerne bak rapporten foreslår at dersom en høy andel av søkerne har majoritetsbakgrunn, så må arbeidsgiver begrunne hvorfor det er sånn. I tillegg så må vi appellere til at ansettelseskomiteer, hvor både arbeidstakerorganisasjoner og arbeidsgiver sitter, tar sin del av ansvaret, sier han.Arnfinn H. Midtbøen ved Institutt for samfunnsforskning, en av forskerne bak studien, sier forslaget er interessant. - Blant annet Nederland og Frankrike har gjort dette i kjølvannet av denne type forskning, og det er ikke unaturlig at det kommer. Det kan hende at problemet er at det er en barriere for å bli kalt inn til intervju overhodet, sier han. Han har ikke sett på hvordan det har funger i landene som har prøvd det ut, men sier at det kan være noen praktiske utfordringer. - For eksempel må man finne ut om det skal gjelde alle bransjer, eller bare det offentlige. Det er interessant, men man bør se på om det er gjort noen evalueringer av hvordan det har fungert i andre land først, sier han.
Stortingsrepresentant Kjell Ingolf Ropstad (Krf) vil la jobbsøkere være anonyme for å få slutt på diskrimineringen.