Sukkeravgiften: Tyggegummi uten sukker rammes, marsipanpølse rammes ikke
I statsbudsjettenigheten mellom de borgerlige partiene ble Høyre, Frp, Venstre og KrF enige om å øke sjokolade- og sukkervareavgiften med 83 prosent, fra 20,19 kroner til 36,92 kroner per kilo. Også avgiften på alkoholfrie drikkevarer økes. Her er økningen på rundt 42 prosent. Samlet bidrar avgiftsøkningen til 1,84 milliarder kroner, men det er det ikke alle som er like fornøyde med. – Det er fullstendig kaos: Avgiftene rammer vilkårlig og veldig ulikt. Vi er sterkt kritisk til at regjeringen, KrF og Venstre går inn for så kraftige økninger, uten at konsekvensene er utredet, sier konserndirektør i Orkla, Håkon Mageli. Brusprodusentene har lagt folkehelsesamarbeidet om sukkerreduksjon med myndighetene på is som følge av den nye avgiften. – Vi har ikke lenger tillit til prosessen rundt sukkerreduksjon og kan ikke lenger tro at regjeringen faktisk ønsker resultater på dette feltet, sier direktør Petter Nome i Bryggeri- og drikkevareforeningen.Orkla er en stor produsent av sjokolade og søtsaker. De mener avgiften slår ut vilkårlig på deres produkter. – Sukkerfri brus, tyggegummi og pastiller blir pålagt den nye avgiften, mens sukkerfulle produkter, som husholdningsmarsipan, kjeks og kaker, slipper avgiften, sier fagsjef Trond Aanerud i Orkla. – Årsaken er at regjeringen har valgt ikke å skille mellom sukkerholdig og sukkerfri drikke. Derfor kommer det avgift også på brus uten sukker, fordi de inneholder kunstig søtningsstoffer, sier han. – Det fremstår som veldig lite logisk når svært sukkerholdige produkter, som kjeks, slipper. Det skyldes at de kommer inn under tolltariff, hvor kjeks kan ha inntil 50 prosent sjokolade, uten å få avgift. Han viser frem to energibarer, Bixit og Småsulten: – Bixit slipper fordi den har müsli, mens småsulten får avgiften fordi den har nøtter. Marsipan er et annet eksempel: – Råmarsipanen du kjøper for å lage marsipanprodukter hjemme på kjøkkenbenken slipper avgift, fordi den er kategorisert som et husholdningsprodukt, mens småmarsipan får avgift fordi den kategoriseres som godteri. Er marsipangrisen varebehandlet/stekt, slipper den avgiften fordi den da kategoriseres som kake. Hovedregelen er at hvis sjokolade- og sukkervarer inngår som råstoff i et annet produkt, for eksempel is og bakervarer, er det fritak for avgiften .Helseminister Bent Høie (H) viser til at budsjettforliket ble inngått på Stortinget og at det er den naturlige adressen for kritikken. Bak forslaget står KrF, som foreslo dette for å fremme folkehelsen. – Det er gode grunner til å ta en utredning på denne avgiften og også se på om ikke kjeks og kaker også skal få sukkeravgift, sier finanspolitisk talsmann Kjell Ingolf Ropstad i KrF. Han viser til at brus og godteri har hatt redusert moms siden 2001. – Brus og godteri hadde, på linje med matvarer for øvrig, vanlig moms frem til 2001, da matmomsen ble innført. Vi mener det er vanskelig å se hvorfor brus og godteri skal subsidieres i skattesystemet med lav momssats. Forslaget gjør at prisene på godteri og brus bedre reflekterer samfunnets helsekostnader ved forbruket av disse varene, mener han. Burde dere sjekket disse avgiftene nøyere før dere økte dem? – Nei, jeg var godt kjent med dem og avgrensningsproblematikken. – Det vil alltid være diskusjon om hvor grensen skal gå. Jeg er gjerne med og ser på om den skal flyttes, men dette er reglene Finansdepartementet har og som er godt kjent. Det er ikke overraskende at bransjen gjør det de kan for å unngå økt avgift, sier Ropstad. Han mener avgiftene stort sett treffer bra. – Jeg synes hovedsakelig de treffer godt. Noen av problemstillingene hadde vært fint å se på, men jeg tror resultatet ville blitt at vel så mange produkter ville fått avgift. Jeg er ikke sikker på at det er det bransjen ønsker.Høyres Sveinung Stensland sitter i Stortingets helse- og omsorgskomité. Han forstår frustrasjonen i bransjen. – Vi ønsker å foreta et skille som gjør at sukkerfri brus unntas, men det har foreløpig ikke latt seg gjøre. Vi må se mer på det. At kjeks og kaker er unntatt og ikke sukkerfri brus, er en urimelighet som viser at vi må kikke på kriteriene ved neste korsvei, sier han. Høyre har vært veldig klar motstander av avgiftsøkningen. – Dette er ikke en avgiftsøkning vi ønsket, men slik er det innimellom i politikken: For å komme frem til et budsjettforlik, ville KrF ha på plass sin satsing på lærere og denne avgiften var deres måte å skaffe inndekning, sier han og legger til med et smil til: – Økningen utgjør 74 øre eksklusive moms for en flaske brus. Folk får tenke, når de neste år tar en tar en slurk sukkerfri cola, at de bidrar til at det blir flere lærere.I næringen er det skuffelse over at avgiften kommer etter intensjonsavtalen som er inngått mellom myndigheter og næringsliv for å få ned sukkerforbruket. – Dette er en svært dårlig tilbakemelding til de bedriftene som har fått til gode resultater i det siste. Jeg tenker særlig på brussektoren som hare redusert sukkerinnholdet kraftig de siste årene. Til neste år vil de trolig selge halvparten sukkerfri brus og halvparten sukkerholdig, sier administrerende direktør i NHO Mat og Drikke Petter H. Brubakk til NRK . Brusprodusentene har nå brutt samarbeidet, og helse- og omsorgsminister Bent Høie (H) har bedt brusprodusentene om å konkretisere hva bruddet i samarbeidet betyr fremover. «Vårt viktigste ankepunkt mot avgiftsøkningen i budsjettforliket, er at det mangler empirisk grunnlag for å hevde at dette vil bidra positivt i folkehelsearbeidet. Tvert imot. Da brusavgiften ble avskaffet i Danmark (2015) økte det innenlandske salget, mens grensehandelen falt og totalkonsumet av brus gikk ned», skriver direktør Petter Nome i Bryggeri- og drikkevareforeningen. Brus- og vannprodusentene vil ikke lenger møte til workshops, i arbeidsgrupper eller programkomiteer knyttet til intensjonsavtalen. Mageli og Orkla vil foreløpig ikke bryte samarbeidet, men mener politikerne også setter norske arbeidsplasser i fare. – De som jubler er de svenske kjøpmennene ved grensen og utenlandske godteriprodusenter. Folk kan gå på nettet og bestille godteri fra utlandet for inntil 350 kroner. Det rammer vår industri og vi ber politikerne tenke seg nøye om. Virke har tidligere vært ute med samme advarsel. – Tallene viser at vår innsats har hatt meget god effekt: Sukkerforbruket har minsket fra 43 til 27 kilo per innbygger i perioden 2000 til 2015, og sukkerforbruket fortsetter å gå ned. At myndighetenes svar på denne innsatsen fra vår bransje, er å ramme den samme bransjen, oppleves som veldig urettferdig, sier Mageli.
Regjeringens avgiftssjokk på brus og godteri treffer mange sukkerfrie varer, mens en rekke sukkerholdige varer slipper unna. Nå er bransjen rasende.