Belgias mørketid
I Brussels historiske sentrum har pansrede kjøretøyer og kampklare soldater rykket inn. Turistene har reist og fastboende holder seg hjemme mens politiaksjoner pågår mot ekstreme og voldelige miljøer. Myndighetenes krisetelefon har fått inntil 400 henvendelser i timen fra urolige innbyggere. Angsten har grepet hjertet av Europa. EU- og NATO-byen Brussel er også blitt et regionalt senter for islamistisk terror. Belgia , kjent for eksklusiv sjokolade, fantasifulle tegneserier og alkoholtungt øl, er også en basar for illegale våpen. Brussel er en internasjonal metropol med titusener ansatte i overnasjonale organer, men også et regionalt senter for grenseløs terrorisme. Sporene fra terroren i Paris, og en lang rekke andre terroraksjoner de senere årene, leder tilbake til bydelen Molenbeek i Brussel. Her bor 95 000 mennesker fra nesten 100 ulike land i et byområde beryktet for høy arbeidsledighet, kriminalitet og dårlige, underfinansierte skoler. 40 prosent av de unge er uten arbeid i et av de fattigste områdene av Belgia. Det er en av årsakene til radikalisering. 40 prosent av befolkningen i Molenbeek er muslimer, de langt fleste etterkommere etter innvandrere fra Marokko som ankom på 1960-tallet. Blant det store flertall lovlydige borgere i bydelen, som reagerer på terror med sjokk og fordømmelse, finnes det likevel grobunn for celler av radikalisme blant dem som opplever som marginaliserte. I forhold til folketallet har ingen annen EU-nasjon flere fremmedkrigere i Syria. Før Syria eksporterte bydelen krigere til slagmarkene i Algerie, Afghanistan og Bosnia. At dette har fått pågått så lenge er en annen årsak til Belgias krise i dag. – Det finnes alltid en tilknytning til Molenbeek, sier Belgias statsminister Charles Michel. Det er ikke bare et gigantisk problem for Belgia, men også for et Europa med åpne grenser. Nå foreslår Michel blant annet å fengsle hjemvendte jihadister fra Syria, samt å stenge uregistrerte moskeer. – Grunnloven garanterer religionsfrihet, men gudshus kan ikke bli steder for å spre jihadisme, sier statsministeren. Belgia er et land med betydelige styringsproblemer, noe ekstremistene har utnyttet til å operere i det skjulte. Belgia er bare litt større enn Hedmark fylke, men har over ti millioner innbyggere. Lite holder landet sammen, bortsett fra kongehuset og fotballandslaget. I lange perioder i senere år har landet vært uten regjering og faren for en oppdeling av landet har vært høyst reell når flamlendere og vallonere har utkjempet politiske slag. Sentrale samfunnsfunksjoner, som rettsvesen og sikkerhetstjenester, svekkes av språkbarriere, byråkratiske forordninger og ansvarsfraskrivelse. Ordføreren i en forstad til Brussel, Hans Bonte, kaller hovedstadens sikkerhetsarrangementer for «et perfekt eksempel på organisert kaos». Belgierne har opplevd tre dager med høyeste terrorberedskap og ekstraordinære tiltak. Det har avdekket et behov for mer samordnede og effektive tiltak mot ekstremisme, og de forhold som gir næring til hat mot samfunnet. I dag handler det om Belgia, men dette er langt fra bare et belgisk problem. Det finnes bydeler som minner om Molenbeek i mange europeiske land.
Juletreet er tent på Brussels vakre Grand Place, men lite vitner om fred på jorden.