Høies toppbyråkrater: Spurte forsker om ny analyse ville gi nye snus-resultater
Helseminister Bent Høies hele fem utsendte rådgivere hadde helt konkrete forslag til hvordan dette kunne gjøres. VG-avsløring onsdag: Offentliggjøring av snus-rapport ble stoppet– Det var tre ting departementet lurte på om jeg hadde sjekket. Alle innspillene var saklige og relevante. Det endte opp med at jeg gikk og gjorde noen tilleggsanalyser, for å se om det kunne nyansere resultatene. Men det hadde liten betydning, sier Halkjelsvik til VG. For første gang forteller den meriterte forskeren ved Folkehelseinstituttet (FHI) om hva som faktisk ble sagt på et møte mellom FHIs forskere, og deres eiere i departementet, den 18. april. Før dette møtet hadde FHI bestemt seg for å offentliggjøre studien som konkluderte med at forbrukerne ikke anser snusbokser med nøytral emballasje som mindre attraktive enn original innpakning. Høie om snusrapporten: – FHI mente den ikke var godt nok kvalitetssikretMen en uke etter møtet ombestemte FHI seg, etter at departementets ekspedisjonssjef Geir Stene-Larsen hadde tatt kontakt med FHIs toppsjef Camilla Stoltenberg. I stedet ble det bestemt at konklusjonene i Halkjelsviks studie ikke skulle offentliggjøres i denne omgang. Resultatene ga ikke vitenskapelig støtte til Høies lovforslag om at snusboksene vil bli mindre attraktive hvis emballasjen blir nøytral. Rapporten ble heller ikke omtalt i forslaget til «verdens strengeste tobakksskadelov», som Høie fremmet for Stortinget den 10. juni. – Oppfattet du departementet som kritiske til din studie i dette møtet? – Ja, de var ganske kritiske. – På hvilken måte var de kritiske? – Det er kanskje naturlig at de er kritiske, men de ville nok ikke vært det hvis undersøkelsen hadde hatt et annet resultat. De mente at utvalget som ble spurt burde ha vært yngre folk. Og så lurte de på om det var alderseffekter. De virket litt misfornøyde. Jeg tenker at det er naturlig når du har andre forventninger. – Hva var de misfornøyde med? – De lurte på hva som ville skje hvis man analyserte tallene på en annen måte enn jeg hadde gjort.– Altså at din undersøkelse da ville fått et annet resultat? – Ja. De lurte på om jeg hadde sjekket dette med alder. De lurte på om utvalget besto av folk med for høy alder, fordi tiltaket var rettet mot yngre mennesker. Det var helt kurante faglige innspill og de hadde god innsikt i litteraturen. – Fikk du inntrykk av at møtedeltagerne trodde at du ved å fokusere mer på alder og farger på boksene ville få andre resultater? – Ja, jeg fikk inntrykk av at de tenkte at det kunne være en måte å få andre resultater på. – Du tror ikke at de hadde stilt så inngående og kritiske spørsmål hvis resultatet i undersøkelsen din hadde konkludert med at nøytrale snusbokser ble oppfattet som mindre attraktive enn originale? – Nei, det tror jeg ikke. Men det er ikke noe annet å forvente. Hvem som helst som hadde bestilt en rapport lurer på om man har analysert på den måten man burde ha gjort når resultatet ikke er helt slik man har forventet. Møtet vi hadde var for å orientere om studien. Jeg gikk gjennom rapporten.– Og da var de kritiske? – Ja, de var ganske kritiske. Men det tenker jeg er naturlig når de hadde forventninger om hva som skulle være i rapporten. Jeg ble ikke bedt om å gjøre noe på nytt, men jeg sa at det gikk an å sjekke det de kom med av faglige innspill. – Hva var det du da sjekket? – Jeg sjekket alderseffekten og om mørke kontra fargerike pakker fikk noen utslag. – Det fikk ingen utslag? – Nei. Slike innspill er ofte fornuftige, og som forsker hadde jeg hadde ikke noe imot å få disse kritiske spørsmålene. – Departementet har sagt at de har hatt spørsmål til din referanse til en annen forskningsstudie fra 2013, og om det kunne være aktuelt for FHI å trekke tilbake denne undersøkelsen. Men ut fra det du sier nå virker det som om det var resultatene på din snusundersøkelse de var opptatte av? – De var opptatt av både denne og den forrige. Det var tydelig at de ikke likte eller var fornøyde med mine resultater, men det var også klart at de var litt nervøse for det jeg hadde skrevet om den forrige undersøkelsen. – Hvorfor skapte det nervøsitet? – Kanskje fordi de tenkte å bruke den som grunnlag for stortingsproposisjonen, og da kunne det bli dumt hvis noen stilte spørsmål ved studien. – Din studie er nå sendt inn til et internasjonalt fagtidsskrift. Artikkelen er skrevet sammen med Janne Scheffels, den samme forskeren som du mente hadde «feiltolket» sine funn? – Her er det et avvikende resultat fordi vi brukte ulike analysemetoder. På en måte fant vi det samme, men med to ulike tilnærminger. Det var feil av meg å kalle det feil.Ekspedisjonssjef Geir Stene-Larsen i Helse- og omsorgsdepartementet svarer VG i en epost: «Det er riktig at departementet i møtet stilte spørsmål om resultatene i snusstudien varierte med alder. Dette er relevant da formålet med standardiserte tobakkspakninger først og fremst er å hindre at unge begynner med tobakk. Det er også riktig at departementet stilte spørsmål om metoden som var brukt. Det skyldtes at forskeren opplyste at han hadde brukt en annen metode enn i den tidligere studien og andre internasjonale studier. Det er naturlig å stille spørsmål når en ny studie delvis fraviker tidligere studier. Forskeren sa også at den tidligere studien var feil. Departementet var opptatt av å sikre at vi i lovproposisjonen ikke refererte til studier med feil, og stilte derfor ekstra spørsmål. Dette ble gjort på en ryddig måte og kun med den hensikt å klargjøre hva vi kunne vektlegge i proposisjonen. I og med at vi senere fikk beskjed fra Folkehelseinstituttet om at studien ikke var ferdig kvalitetssikret kunne vi heller ikke referere til den i lovproposisjonen, noe vi i utgangspunktet ønsket å gjøre.»Forskningsleder Karl Erik Lund i Folkehelseinstituttet, som selv var i møtet, støtter Halkjelsviks inntrykk av møtet med Helsedepartementet: – Det er ganske uvanlig at oppdragsgiver kommer med denne type faglige og metodiske innvendinger. Vi har tidligere opplevd at oppdragsgiver gjerne vil justere tekst, men det er sjelden at det metodiske blir gjenstand for denne type gransking, sier forskningsleder Karl Erik Lund i Folkehelseinstituttet. VG kan i dag presentere hvordan informasjonsavdelingen i FHI hadde formulert et utkast til nyhetssak, som ble sendt til Helsedepartementet i forkant av møtet: «Hovedbudskapet vil være i tråd med hovedfunnene, som kort kan beskrives slik: Nøytrale snuspakkar utan helseåtvaring vart ikkje vurdert som mindre attraktive enn originale snuspakningar. Det ser ut til at nøytrale pakningar ikkje er generelt mindre attraktive, men at dei kan gjere det vanskelegare å gi snus tilleggsverdi i form av brukaridentitet. Det var ein tendens til at nøytrale snuspakningar med helseåtvaring vart vurdert som noko mindre attraktive enn originale pakningar. I forhold til originale pakningar var nøytrale pakningar i mindre grad knytt til positive brukarkarakteristikkar som «sosial», «sporty», og «unik». Det var også mindre variasjon i vurderingane av brukarkarakteristikkar for nøytrale pakningar samanlikna med originale pakningar» . Ap: Krever at Høie ettersender snus-rapport til StortingetDen 5. april skrev en kommunikasjonsrådgiver i Helsedepartementets følgende i en mail til kommunikasjonsavdelingen i FHI: «Jeg tenkte å høre med deg om hva dere planlegger rundt publiseringen av undersøkelsen. Det er veldig fint for oss å vite i litt god tid, siden dette er en viktig sak for statsråden og vi må planlegge beredskap på denne saken». Slik svarer Helsedepartementet: «Det er riktig at departementet i møtet stilte spørsmål om resultatene i snusstudien varierte med alder. Dette er relevant da formålet med standardiserte tobakkspakninger først og fremst er å hindre at unge begynner med tobakk», skriver ekspedisjonssjef Geir Stene-Larsen i en epost til VG. Han fortsetter: «Det er også riktig at departementet stilte spørsmål om metoden som var brukt. Det skyldtes at forskeren opplyste at han hadde brukt en annen metode enn i den tidligere studien og andre internasjonale studier. Det er naturlig å stille spørsmål når en ny studie delvis fraviker tidligere studier. Forskeren sa også at den tidligere studien var feil. Departementet var opptatt av å sikre at vi i lovproposisjonen ikke refererte til studier med feil, og stilte derfor ekstra spørsmål. Dette ble gjort på en ryddig måte og kun med den hensikt å klargjøre hva vi kunne vektlegge i proposisjonen. I og med at vi senere fikk beskjed fra Folkehelseinstituttet om at studien ikke var ferdig kvalitetssikret kunne vi heller ikke referere til den i lovproposisjonen, noe vi i utgangspunktet ønsket å gjøre».
I et møte bak lukkede dører spurte svært kritiske toppbyråkrater i Helsedepartementet forsker Torleif Halkjelsvik om han ville få et annet resultat hvis han analyserte tallene i sin kontroversielle snusstudie på en annen måte.