Full krangel om «bastard»-grunnlov
I jubileumsåret 2014 har landets fremste folkevalgte satt seg som mål å oppdatere Grunnloven slik at den skal bli mer lettlest og forståelig for folk flest. Arbeidet har imidlertid ført til splittelse, og siden alle endringer av Grunnloven krever 2/3 flertall, er det ikke sikkert at det blir noen endringer i det hele tatt. Høyre, KrF og Venstre kan leve godt med dette, men Abid Q. Raja håper på støtte til et kompromissforslag som innebærer: * At dagens versjon av Grunnloven - som sist fikk en språklig oppdatering i 1903 - beholdes som den er. *At nye bestemmelser som tas inn i Grunnloven fra og med i år, derimot skrives i sin samtids språkdrakt - på bokmål eller nynorsk, avhengig av målformen til representanten som står bak forslaget. Nederst i denne artikkelen kan du se eksempler på hvordan ordlyden vil bli med de ulike alternativene. Forslaget har fått lederen av kontroll- og konstitusjonskomitéen Martin Kolberg til å tenne, og har i VG kalt en slik løsning for en «bastard». Denne karakteristikken liker Raja dårlig, og skriver i dagens kronikk i VG at dette er en «lite verdig debattform». - Uakseptabel språkbruk Raja påpeker at tidligere stortingspresident Thorbjørn Jagland, jusnestor Johs Andenæs og sivilombudsmann Arne Fliflet har fremholdt løsningen han selv foreslår. «Jeg mener Kolberg har overtrådt den saklige tonen som vi bør kunne forvente når vi diskuterer noe så viktig som Grunnloven. Det å kalle alle de nevnte personers og flere med oss sitt forslag om reform av Grunnloven som bastard, er uakseptabel språkbruk fra komiteleder på Stortinget», skriver Raja. Komitéleder Martin Kolberg tar imidlertid ingen selvkritikk på ordbruken, og understreker at det er nødvendig i 2014 at Grunnloven er skrevet på et språk som folk flest forstår. - Jeg kaller en slik løsning «bastard» fordi det er en blandingsløsning. Hvorfor skal man beholde det gamle språket i de eksisterende paragrafene, og skrive nye paragrafer på moderne bokmål eller nynorsk? Det tjener jo ingen hensikt, sier Kolberg. Hvordan skal du/dere markere 1814-jubileet? Del med VGs lesere! - Vanskelig å motargumentere Kolberg stiller også spørsmål ved argumentet om at det gammeldagse språket i dagens Grunnlov er mer «verdig». - Mener de at det ikke mulig å skrive verdig på moderne nynorsk og bokmål? Her ser vi snerten av at det ikke er så viktig for dem at Grunnloven er vanskelig tilgjengelig for de fleste, hevder Kolberg. Han hevder Venstres Abid Q. Raja forstår at hans egne argumenter er vanskelige å gå imot, men at han har kommet med forslaget om blandingsløsning fordi han er i en klemme i det nynorsk-vennlige partiet Venstre. - Dette er en løsning som ikke er det beste for Norge, understreker Martin Kolberg som mener det er på høy tid at Grunnloven også får komme på nynorsk. Stortinget må ta seg sammen Raja hevder i sin kronikk at Kolberg har spisset debatten unødvendig til i reformarbeidet med Grunnloven når han i VG tidligere har forlanget at «Stortinget tar seg sammen». «Han vil at vi skal gjøre som han. Det er ikke slik demokratiet fungerer», skriver Raja. Kolberg avviser kritikken og understreker at det er Stortingets ansvar å arbeide for hele befolkningen og deres behov. - Det er Stortingets ansvar å sørge for at vi får en grunnlov som er lett tilgjengelig for alle, og ikke bare en liten gruppe av eksperter. Derfor sier jeg at Stortinget må ta seg sammen, sier Kolberg til VG. - Stortinget bør gjøre seg historisk Raja går videre langt i å antyde at Kolberg ønsker å bli «vår tids Eidsvollsmann», noe Kolberg selv avviser. - Jeg mener alle de 169 representantene i Stortinget er dagens Eidsvollskvinner og -menn, og de må se behandlingen av Grunnloven i et langt perspektiv. Hele Stortinget bør gjøre seg historisk ved en språklig fornyelse av Grunnloven, og ikke komme i historiebøkene som mer konservative enn de som skrev Grunnloven i 1814. De var moderne og fremsynte, og skrev med det språket de hadde for hånden. Det er det jeg mener, understreker Kolberg overfor VG. Når det gjelder Grunnlovsbestemmelsene som ligger til behandling, både sivile og politiske rettigheter, samt økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter, sier Kolberg at dette er noe Aps stortingsgruppe jobber intenst med. - Jeg mener Grunnloven må bli tydeligere på menneskerettigheter. Vi har en god rettstilstand i dag, men om 150 år er ingen av oss til stede, og vi må nå sikre at våre barnebarns barn har tilstrekkelige rettigheter. Det er i et så langt perspektiv vi nå må se, sier Kolberg. Dagens paragraf 12 i Grunnloven: «Kongen vælger selv et Raad af stemmeberettigede norske Borgere. Dette Raad skal bestaa af en Statsminister og i det mindste syv andre Medlemmer. Kongen fordeler Forretningerne iblandt Statsraadets Medlemmer saaledes, som han det for tjenligt eragter.»«Kongen velger selv et råd av stemmeberettigede norske borgere. Dette råd skal bestå av en statsminister og i det minste syv andre medlemmer. Kongen fordeler forretningene blant statsrådets medlemmer således som han finner det tjenlig.»«Kongen velger selv et råd av stemmeberettigede norske borgere. Dette råd skal bestå av en statsminister og minst syv andre medlemmer. Kongen fordeler gjøremålene blant statsrådets medlemmer slik han finner det tjenlig.»«Kongen vel sjølv eit råd av røysteføre norske borgarar. I dette rådet skal det vere ein statsminister og minst sju andre medlemmer. Kongen fordeler gjeremåla mellom medlemmene av statsrådet slik han meiner det er tenleg.»
Abid Q. Raja (V) går knallhardt ut mot Martin Kolberg (Ap) og hans rolle i forsøket på å revidere Grunnloven. Nå slår Kolberg tilbake.