Slik er den omfattende FIFA-skandalen
For offentligheten begynte det hele onsdag 27. mai – to dager før Zürich-kongressen i Det internasjonale fotballforbundet (FIFA). Forbundet skulle velge sin president for perioden 2015 til 2019, men valget ble preget av 14 arrestasjoner verden over. Mer om det siden. For den stadig voksende korrupsjonsskandalen i FIFA er vanskelig å få oversikt over. Derfor har vi i denne artikkelen stilt følgende spørsmål for å finne svar på noen av de viktigste temaene i saken: 1. Hva handler denne saken om? 2. Hva skjedde onsdag 27. mai? 3. Hvilke FIFA-topper er arrestert? 4. Hvorfor ble de arrestert? 5. Hvem felte fotballtoppene? 6. Hvorfor ble Sepp Blatter gjenvalgt? 7. Hvorfor er ikke Sepp Blatter arrestert? 8. Hvordan og når skal neste FIFA-president velges? 9. Hvordan er egentlig FIFA organisert? 10. Hvordan velger FIFA vertsnasjoner for VM? 11. Hvordan skal FIFA nå reformeres? 12. Hvordan er økonomien i FIFA? 13. Hvilke sponsorer er FIFAs største støttespillere? Bruk gjerne «Ctrl + F» på tastaturet for å få opp søkefunksjonen. Der kan du søke etter bestemte navn, hendelser eller andre ting du lurer på som kanskje står i artikkelen. 1. Hva handler saken om? Amerikanske myndigheter og FBI har siden 2011 drevet en etterforskning på omfattende korrupsjon som ledet dem til fotballverdenen og FIFA. Etter å ha samarbeidet med en rekke land har etterforskningslederne mistanke om utbredt korrupsjon hos en rekke FIFA-personer i forbindelse med VM-søknader, markedsavtaler og TV-rettigheter. I 2018 og 2022 skal fotball-VM spilles i henholdsvis Russland og Qatar. FBI og sveitsisk politi undersøker korrupsjonsanklager knyttet til FIFAs tildeling av disse mesterskapene. Også FIFAs president Sepp Blatter er en del av denne etterforskningen. 2. Hva skjedde onsdag 27. mai? Bakgrunn: Politiet stormet FIFA-hotellet Tidlig om morgenen aksjonerte sveitsisk politi mot luksushotellet Baur Au Lac i Zürich. Der bodde en rekke av de øverste representantene i FIFA i forbindelse med den årlige kongressen i forbundet. Denne onsdagen ble ni FIFA-topper arrestert, noen av dem i andre deler av verden, siktet for blant annet korrupsjon, hvitvasking, bestikkelser og pengeutpressing. I tillegg ble fem andre personer med tilknytning til FIFA arrestert under mistanke om lignende forbrytelser. 3. Hvilke FIFA-topper er arrestert? * Jeffrey Webb (50): Var visepresident i FIFA og president i Det nord- og mellomamerikanske fotballforbundet (CONCACAF). Født på Cayman Islands, der han ble fotballpresident i 1991. Har bakgrunn fra bankvesenet i skatteparadiset. Satt i den mektige eksekutivkomiteen til FIFA. * Eugenio Figueredo (83): Tidligere fotballspiller fra Uruguay som var fotballpresident i landet i perioden 1997 til 2006. Etterfulgte Nicolas Leoz (også arrestert) som president i det søramerikanske fotballforbundet (CONMEBOL) for to år siden. * Jack Warner (72): En tidligere historielærer fra Trinidad og Tobago, som etter hvert slo seg opp i fotballfamilien. Kom inn i FIFAs mektige eksekutivkomité allerede i 1983. Har vært anklaget for korrupsjon gjennom flere tiår. I 2011 ble Warner suspendert fra FIFA i påvente av granskingen i flere korrupsjonssaker. Kort tid etterpå ble han kastet ut av FIFA. * Nicolas Leoz (86): Født i Paraguay, men fikk colombiansk statsborgerskap i 2008. Satt som president i det søramerikanske fotballforbundet fra 1986 til 2013. Da trakk han seg fra både vervet og posisjonen i FIFAs eksekutivkomité, angivelig av helsemessige årsaker. * Eduardo Li (56): Var president i det costarikanske fotballforbundet. Sitter ikke i FIFAs eksekutivkomite, men var ventet å bli valgt inn på valget i Zürich fredag 29. mai. * Jose Maria Marin (83): Tidligere medlem av FIFAs eksekutivkomité. Tidligere president og visepresident i det brasilianske fotballforbundet. * Costas Takkas (58): Tidligere generalsekretær i fotballforbundet på Cayman Island. * Julio Rocha (64): Jobbet med utviklingsprogrammer i FIFA. Kommer fra Nicaragua. * Rafael Esquivel (68): President i fotballforbundet i Venezuela siden 1988. 4. Hvorfor ble de arrestert? Fotballtoppene er siktet for ulovlig salg av fotballbilletter til store mesterskap, bestikkelser for å «stemme riktig» i fordeling av mesterskap og for å sikre selskap lukrative TV-rettigheter. I tillegg til pengeutpressing og luksusreiser betalt av arbeidsgiverne, som er fotballforbund verden over. I dokumentet som USAs justisdepartement har frigjort står det at de siktede har deltatt i en «24 år lang plan som skulle gjøre dem rike gjennom korrupsjon i fotballen.» 5. Hvem felte fotballtoppene? * Chuck Blazer (70): Fra 1996 til 2013 levde Blazer et høytflyvende luksusliv som FIFA-topp. Amerikaneren satt i eksekutivkomiteen og var tett på president Sepp Blatter. Da amerikanske myndigheter gransket skatteforholdene hans i 2011 viste det seg at han knapt hadde betalt skatt på ti år, samtidig som han håvet inn millioner av dollar fra sponsoravtaler og TV-rettigheter knyttet til fotballmesterskap. Siden har han samarbeidet med FBI om å ta sine tidligere kolleger. * Daryan Warner (46): Sønn av korrupsjonsbefengte Jack Warner. Deltok i ulovlig salg av billetter til fotballmesterskap. Innrømmet i 2013 svindelen i retten, tilsto hvitvasking av penger og betalte tilbake over én million dollar. Har samarbeidet med amerikanske myndigheter i etterforskningen. * Daryll Warner (40): Også sønn av Jack Warner. Har i likhet med sin bror tilstått svindel og samarbeidet i etterforskningen. * José Hawilla (71): Var grunnlegger og eier av Traffic Group, et brasiliansk selskap som kjøpte og solgte rettigheter til store fotballmesterskap. I desember 2014 tilsto Hawilla, en mann som gjennom jobben har hatt kontakt med en rekke av toppene i FIFA, korrupsjon, svindel, hvitvasking og at han hadde forhindret etterforskningen. Hawilla valgte å samarbeide med myndighetene og tilbakebetale 151 millioner dollar. 6. Hvorfor ble Sepp Blatter gjenvalgt som FIFA-president? I FIFAs presidentvalg, som ble holdt fredag 29. mai, stilte Sepp Blatter til gjenvalg mot Prins Ali Bin Al Hussein av Jordan. Blatter vant valget med 133 stemmer mot 73. Til tross for at Blatter er en omstridt mann, særlig i Europa, har han stor støtte fra afrikanske, asiatiske og en del amerikanske land. Det kommer i stor grad av at FIFA, med Blatter som president, i en årrekke har bevilget betydelige pengesummer til utvikling av fotballen i disse landene. Slik forklarer generalsekretær Kjetil Siem i Norges Fotballforbund (NFF) hvor «ekstrem» Blatter er i sin kommunikasjon med land fra den tredje verden. – Det har jeg opplevd på nært hold i forbindelse da VM ble lagt til Afrika, og oppdrag i Midtøsten, Asia og Øst-Europa. Går man et par tiår tilbake, til Øst-Europa og den tredje verden, og ser på infrastruktur, har det skjedd utrolig mye. FIFA er ikke en helsvart organisasjon selv om det ser slik ut i dag. 7. Hvorfor er ikke Sepp Blatter arrestert? I opplysningene som er kommet frem så langt, har ikke FIFA-presidenten blitt nevnt med navn. Ei heller virker det som om noen av etterforskernes informanter har gitt informasjon som foreløpig er sterk nok til at politiet kan pågripe sveitseren. At Sepp Blatter valgte å trekke seg som FIFA-president, kun dager etter å ha vunnet presidentvalget, kan tyde på at han er blitt presset av FBI. Selv hevder Blatter at han ikke har kjent til og ikke har vært involvert i den omfattende FIFA-korrupsjonen. – FBI leker ikke. Dersom de har noe på Blatter, så går de etter ham – uavhengig av om han er president eller ikke, har tidligere FBI-ansatt Lisa Osofsky sagt til VG. 8. Hvordan og når skal neste FIFA-president velges? Sepp Blatter trakk seg som FIFA-president tirsdag 2. juni, men trolig blir han sittende til minst desember. En ekstraordinær FIFA-kongress, der et nytt presidentvalg kan bli gjort, vil ikke bli holdt før en gang mellom desember 2015 og mars 2016. De 209 medlemslandene av FIFA vil stemme over hvem som skal bli den neste FIFA-presidenten. Hvor mange kandidater som stiller til valg er fortsatt uklart, men noen har allerede meldt blitt meldt som aktuelle. I årets valg, der Blatter fikk fortsette som president, slik han har fått lov til siden 1998, stemte alle de afrikanske landene (54 stykker) på sveitseren. I Europa var det stor motstand mot ham, men noen få land ga sin stemme til Blatter. I Asia hadde Blatter stor støtte. Hvordan fordelingen var i Mellom- og Sør-Amerika er litt mer uklart, men tradisjonelt har Blatter også hatt bred støtte der. Om det kommende valget fortsetter trenden som tidligere, vil i hvert fall alle de afrikanske landene gi sine stemmer til samme kandidat. Også Asia, med 46 land, har tidligere vært mer eller mindre enige om hvem deres kandidat skal være. 9. Hvordan er egentlig FIFA organisert? President: Øverst sitter presidenten av Det internasjonale fotballforbundet. Enn så lenge er det sveitsiske Sepp Blatter. FIFA-presidenten sitter også i eksekutivkomiteen. FIFA-kongressen: Er organisasjonens øverste og lovgivende organ, som fotballens parlament. Samtlige FIFA-land, i dag 209, har en representant – med én stemme hver – i kongressen. Organet bestemmer om land skal utestenges, hvor hovedkvarteret til FIFA skal ligge og hvem som skal være president i FIFA, blant annet. Eksekutivkomité: FIFA-presidenten sitter her sammen med åtte visepresidenter og 15 medlemmer. Med unntak av presidenten, som velges av FIFA-kongressen, er det de kontinentale fotballforbundene og de nasjonale forbundene som velger hvem som skal representere dem i eksekutivkomiteen. Det europeiske fotballforbundet (UEFA) har to visepresidenter og fem medlemmer i komiteen. Afrika og Asia har nest flest representanter, med én visepresident og tre medlemmer hver. Medlemmene sitter i fire år før de eventuelt skiftes ut. Komiteen møtes minst to ganger i året og har som oppgave å bestemme datoer, steder og format av fotballmesterskapene, i tillegg til å velge delegater til International Fotball Association Board (IFAB). Dagens eksekutivkomité består av følgende personer: President: Sepp Blatter (Sveits). Senior visepresident: Issa Hayatou (Kamerun). Visepresidenter: Angel Maria Villar (Spania), Michel Platini (Frankrike), David Chung (Papa New Guinea), Sjeik Salman Bin Ebrahim Al Khalifa (Bahrain), Juan Angel Napout (Paraguay), David Gill (England), Alfredo Hawit Banegas (Honduras). Medlemmer: Michel D'Hooghe (Belgia), Senes Erzik (Tyrkia), Marios Lefkaritis (Kypros), Hany Abo Rida (Egypt), Vitalij Mutko (Russland), Marco Polo Del Nero (Brasil), Sunit Gulati (USA), Lydia Nsekera (Burundi), Luis Bodoya (Colombia), Wolfgang Niersbach (Tyskland), Tarek Bouchamaoui (Tunisia), Constant Omari (Kongo), Prince H. R. H. Abdullah (Malaysia), Sjeik Ahmad Al Fahad Al Sabah (Kuwait), Kohzo Tashima (Japan). IFAB: International Football Association Board er styret som bestemmer reglene i fotball. Ble opprettet i 1886 slik at spillets regler skulle bli standardisert. 10. Hvordan velger FIFA vertsnasjoner for VM? Tildelingen av VM i Russland og Qatar i henholdsvis 2018 og 2022 er under etterforskning for korrupsjon. Årsaken er at FIFA-medlemmer skal ha blitt bestukket for å avgi sin stemme til disse landene da mesterskapstildelingen ble gjort. Etter tildelingen av VM til Tyskland i 2006 bestemte FIFA at fremtidige mesterskap skulle fordeles mellom verdens seks kontinenter. VM skulle «gå på rundgang». Etter en tildeling av VM til Sør-Afrika i 2010, som senere er blitt svært kontroversiell, fikk Brasil VM i 2014. Men i 2007, før VM i 2018 og 2022 skulle tildeles, ble systemet omgjort. Nå var bare de to siste kontinentene som hadde hatt VM utelukket fra å søke på kommende mesterskap. En konsekvens av den nye regelen ble tydelig da Russland fikk VM i 2018. Det gjorde nemlig at England, som hadde søkt om VM i både 2018 og 2022, fikk sin søknad trukket fra 2022-mesterskapet fordi Europa skal arrangere VM fire år før. Tildelingen av verdensmesterskapene foregår slik at når FIFA har fått inn søknader fra alle interesserte land, stemmer medlemmene av FIFAs eksekutivkomité over hvilket land som skal få mesterskapet. Hvert medlem i komiteen har én stemme. Da vertsland for VM i 2018 og 2022 ble valgt, gikk avstemningen over flere runder helt til ett land, Russland og Qatar, sto igjen i hver av avstemningene. Dersom kandidatlandene endte likt, ville FIFA-presidenten, Sepp Blatter, ha hatt den avgjørende stemmen. 11. Hvordan skal FIFA nå reformeres? Som han gjorde da han ble gjenvalgt som FIFA-president for fire år siden, lovet Sepp Blatter nok en gang å reformere organisasjonen da han vant valget fredag 29. mai. Nå har han trukket seg som president og lar med det en annen ta over FIFA-roret. Trolig innebærer det betydelige endringer av FIFA. Den pågående etterforskningen fra amerikansk hold vil også sørge for at mange av toppene som har vært innblandet i korrupsjon, blir luket ut av organisasjonen. For Sepp Blatter har det vært viktig å understreke at FIFA nå er i ferd med å forandre seg. Sammen med styreleder Domenico Scala i FIFA jobber Blatter med å finne ut nøyaktig hva som må gjøres. Men enn så lenge er det vanskelig å få tak på hva det er. – Jeg vil ha et omfattende reformprogram og jeg er veldig klar over at bare FIFA-kongressen kan vedta disse reformene. Eksekutivkomiteen har også et klart ansvar for å drive frem forandring, sier Blatter. 12. Hvordan er økonomien i FIFA? Ifølge FIFAs egen finansielle rapport fra 2011-2014, hadde de hele nesten 45 milliarder kroner i inntekter i den perioden. Ny rekord, og en markant oppgang fra fireårsperioden før. 72 prosent av inntektene gikk tilbake til fotballen - «direkteinvestering til fotball», som FIFA kaller det. Rundt 43 milliarder kroner ble bokført som utgifter, som gjør at overskuddet var på over to milliarder kroner ved utgangen av 2014. Størstedelen av inntektene kommer fra TV-rettigheter. Deretter følger markedsinntekter og «andre» inntekter. Fjorårets var et godt år, økonomisk sett, for FIFA. Mye på grunn av VM i Brasil, endte de med et overskudd på 1,1 milliarder kroner. Det internasjonale fotballforbundet anslår at VM i Russland vil koste dem i overkant av 17 milliarder kroner. Da kan det komme godt med at reservekontoen visstnok har økt med over seks prosent, og nå er oppe i over 12 milliarder kroner. 13. Hvilke sponsorer er FIFAs største støttespillere? En stor grunn til FIFAs gode økonomi, er sponsorene. De pøser inn milliarder av kroner hvert eneste år. Den største av alle sponsorene er Coca Cola. Siden 2005 har de bidratt med 3,6 milliarder kroner til organisasjonen. Sportsutstyrgiganten Adidas, bilmerket Hyundai og kortselskapet Visa har også milliardavtaler. Sistnevnte truet med å trekke seg da skandalen ble kjent, men har i likhet med flere av de andre sponsorene uttrykt glede over Blatters avgang. I forbindelse med VM, kommer det flere avtaler. Både McDonald's og Budweiser har VM-avtaler verdt flere hundre millioner. Det russiske energiselskapet Gazpron er en av de siste i den lange rekken sponsorer. Les også: Disse selskapene har sponset FIFA med over 13 milliarder kroner.
Enn så lenge sitter Sepp Blatter (79) med makten i FIFA, men rundt ham har fotballtopper forsvunnet etter svindel, hvitvasking, bestikkelser og pengeutpressing.