Anker dommen i tomtefestesaken
Domstolen i Strasbourg har fastslått at den norske tomtefesteloven strider med eiendomsretten, slik denne retten er beskyttet av reglene til Den europeiske menneskerettighetskommisjonen. Stridens kjerne er lovens paragraf 33, som gir tomtefestere - altså de som leier eiendommen - rett til å forlenge en festeavtale på samme vilkår når den løper ut. Det er ingen tidsbegrensning for en slik forlengelse.Senterpartiet var ikke med på stortingsforliket som førte til at loven ble vedtatt i 2004, og partiet vil ikke være med på en anke til Menneskerettighetsdomstolens storkammer. - Dommen fra Den europeiske menneskerettighetsdomstolen støtter Senterpartiets syn om at dagens lovverk er urimelig for grunneierne. Vi mener derfor at den enstemmige dommen bør få stå, sier landbruks- og matminister Trygve Slagsvold Vedum i en pressemelding. - En anke vil nok en gang skape usikkerhet for festere og grunneiere. Jeg mener at Norge bør endre lovverket slik at grunneiernes rettigheter ivaretas, sier han.Den europeiske menneskerettighetsdomstolen avsa 12. juni 2012 enstemmig dom i den såkalte «tomtefestesaken». Staten ved regjeringsadvokaten hadde tre måneder på seg for å avgjøre om de ville akseptere dommen eller ikke. Justis- og beredeskapsdepartementet ber nå om at dommen bringes inn for Den europeiske menneskerettighetsdomstolens storkammer. - Vi har mer enn 300.000 festekontrakter i Norge i dag. Dersom dommen fra menneskerettighetsdomstolen blir stående, vil de dette få virkning for et meget stort antall festekontrakter. Jeg mener derfor det er viktig å bruke de mulighetene man har til å få en ytterligere vurdering av spørsmålet, sier justis- og beredskapsminister Grete Faremo i en pressemelding.- Det er skuffende og overraskende at Regjeringen ikke tar den enstemmige og krystallklare dommen fra Menneskerettsdomstolen til følge, sier advokat Sveinung O. Flaaten i Hjort til VG Nett. Advokaten, som representerer seks grunneiere i denne saken, mener Regjeringens anke vil føre til stor usikkerhet i eiendomsmarkedet. - Nå vil det kunne gå lang tid med rettslig uavklarte forhold for festetomter. Dette vil gi usikkerhet i eiendomsmarkedet og meget betydelige negative virkninger for verdiene av hus og hytter på festet grunn. Kjernepunktet i dommen fra Strasbourg er at tomtefesteloven ikke oppfyller kravet til rimelig økonomisk balanse i forholdet mellom grunneier og fester. Grunneier nektes ny festeavgift når tomfesteavtalen er utløpt og fester kan kreve forlengelse av festeforholdet til evig tid. Intet av verdistigning fra den gang festekontrakten ble inngått, tilfaller dermed grunneieren. - Når Regjeringen velger å anke den enstemmige dommen som Menneskerettsdomstolen i sommer avsa i saken, må det innebære at Regjeringen vil prosedere det syn overfor Storkammeret at man mener 100 prosent til én avtalepart og null til den andre gir rimelig balanse i avtaleforholdet, sier Flaaten. Han vil nå prøve å stanse anken. - Vi vil komme med et tilsvar til regjeringens anke der vi vil argumentere for at anken ikke bør slippe inn til realitetsbehandling i Storkammeret. Flaaten mener Regjeringen nå, istedenfor anke, burde tatt nødvendige grep for å rydde opp i lovverket, slik Menneskerettsdomstolen i sin dom uttaler at den forventer.Ifølge NRK innebærer dommen i Strasbourg i praksis at rundt 3000 nordmenn kan måtte betale høyere festeavgift for sine hus og hytter. Hvis dommen fra EMD blir stående er Stortinget nødt til å vedta en ny tomtefestelov, som baserer seg på dommen i Strasbourg. Regjeringen går inn for at den gjeldende forlengelsesretten videreføres i en begrenset periode gjennom en midlertidig lov, og vil om kort tid fremme forslag om dette for Stortinget. VG Nett/NTB
Regjeringen anker dommen fra Menneskerettighetsdomstolen i den såkalte tomtefestesaken. Sp er sterkt imot.