Gasskrangel mellom Tyrkia og Kypros forverres
Denne uken har Russlands president Vladimir Putin vært i Tyrkia for å markere at offshore-delen av den enorme gassledningen TurkStream er ferdigstilt . Samtidig har det amerikanske selskapet ExxonMobile satt i gang gassboring i farvannet utenfor den greske halvdelen av Kypros – med beskyttelse fra den amerikanske marinen, til stor protest fra Tyrkia.Kypros forholder seg til en delelinje og en avtale med Egypt, om rettighetene til mulige gassfunn ved «Delfin-feltet». Den avtalen går helt tilbake til 2003, men i februar begynte Tyrkia for alvor å rasle med sablene. Utenriksminister Mevlüt Çavusoglu sa at Tyrkia ikke ville anerkjenne delelinjen, og at landet vil sette i gang sin egen boring etter gass i det sørlige Middelhavet. Konflikten rundt gassfunn utenfor Kypros har hetet seg opp i november – nå sier nemlig Tyrkia at landet vil starte en konkurrerende gassboring utenfor Kypros. Gassfunnet utenfor øya anslås å ha en verdi på 430 milliarder kroner .Kypros har vært delt siden Tyrkia invaderte for å beskytte den tyrkiske minoriteten på øya i 1974, og striden om gassfeltet utenfor øya har ulmet under overflaten i årtier. – Tyrkia vil fortsette å beskytte rettighetene til den tyrkisk-kypriotiske befolkningen, som er likeverdige eiere av øya, sier utenrikspolitisk talsmann Hami Aksoy , i en respons på at greskkypriotene satte i gang sin gassdrilling. – Vi vil starte aktiviteter i områder lisensiert av de tyrkiske kypriotene til Turkish Petroleum, samt på vår egen kontinentalsokkel, fortsetter han. President Recep Tayyip Erdogan sa nylig at Tyrkia ikke vil tillate at greskkypriotene «tar beslag» i gassfunnene i Middelhavet. Det er kun Tyrkia som anerkjenner de tyrkiske selvstyremyndighetene på Nord-Kypros. Flere forsøk på å samle de to delene av den splittede øya har mislyktes , senest i juli 2017, etter en lang runde ledet av tidligere norsk utenriksminister Espen Barth Eide. Nå sier Tyrkia rett ut at gassdrilling fra Republikken Kypros, altså den greske siden av øya, uten en avtale om fordeling, kan føre til at man aldri finner en fredelig løsning på konflikten.Men det står enda mer på spill: I oktober meldte den gresk-kypriotiske avisen Cyprus Mail at et tyrkisk gassletingsskip hadde invadert deres sone. Da dette skipet ble forsøkt stanset av en gresk fregatt, brukte Tyrkia sin marine til å beskytte det. Tyrkia har også boreskipet Fatih liggende klart ved den tyrkiske delen av øya. I tillegg til at Hellas er involvert som greskkypriotenes beskytter, har altså Egypt en avtale med greskkypriotene. Gassfeltet ligger primært i israelsk sone – noe som øker potensialet for regional konflikt ytterligere. Ettersom Kypros har støtte fra USA og Tyrkia fra Russland i gasskrangelen, kan konsekvensene bli store om det ikke tas til fornuft. PS : Den tyrkisk-kypriotiske selvstyrelederen Mustafa Akinci foreslår at man kan bruke en gassavtale som grunnlag for en samling av øya – og foreslår at gassen da skal transporteres ut via det tyrkiske fastlandet.
Krangelen om gass i Middelhavet fornyer gammelt fiendskap. Støttet av hver sin supermakt legger Tyrkia og Kypros planer om konkurrerende boring.