Slik kjøres EUs «juksetest» for forbruk på biler
Tenk deg at du kjøper en bil som skal ha 125 hester, men som viser seg bare å ha 100. Eller at du skal ta ut 400 kroner i minibanken, men bare får 300 kroner. Det ville blitt et ramaskrik. Når du kjøper en ny bil og det oppgis et forbruk på 0,45 liter på mila, viser det seg ganske sikkert at den bruker 0,55. Men selgeren og produsenten slipper unna. Lave forbrukstall og derav følgende lave tall for CO2-utslipp, er viktige salgsargumenter i et land der drivstoffprisen er høy, og der lave utslipp har direkte innvirkning på prisen.Engangsavgiften på bil er blant annet basert på bilens CO2-utslipp. Lave utslipp vil gi lav engangsavgift. De offisielle forbrukstallene måles etter en såkalt EU-syklus kalt NEDC - New European Driving Cycle. Den inneholder fire kilometer bykjøring og sju kilometer landeveiskjøring, tar rundt 20 minutter og kjøres under svært gunstige forhold som er lite relevant for norske forhold.En ny, og mer troverdig testsyklus, WLTP Worldwide harmonized Light vehicle Test Procedure, viser dette. NAFs tyske søsterorganisasjon, ADAC, har nå tatt denne testmetoden i bruk når de måler bilenes forbruk i sitt laboratorium. Også EU har oppdaget at dagens målemetode er et godt stykke unna virkeligheten. En debatt om å bytte ut dagens forbrukstest med den nye WLTP-testen er i gang. Også denne testen kjøres på sommerføre, men den er litt mer krevende for bilen og blant annet er klimaanlegget i bruk. I tabellen (under artikkelen) er de nye WLTP-tallene sammenliknet med dagens EU-tall. Som du ser kan du plusse på forbruket med mellom 10 og 20 prosent på de fleste bilene.Dagens kunstig lave forbrukstall gir lavere engangsavgift og lavere nybilpris i Norge. Studerer vi de offisielle EU-tallene for forbruk og CO2-utslipp og tallene som framkommer etter å ha kjørt bilene i den nye WLTP-testen, kan det se ut som om enkelte bilprodusenter har vært flinkere enn andre til å skaffe seg lave CO2-tall. Og dermed fått en avgifts- og prisfordel. BMW X1 og Volvo S60 er bare to eksempler på biler som får kraftig økt forbruk og CO2-utslipp. En økning i CO2-avgiften på 15.000-20.000 kroner ville blitt resultatet.En kjøretur på norske vinterveier vil gi et betydelig høyere forbruk enn de tallene fabrikken oppgir for bilen. Da Motor sammen med finske Tekniikan Maillma i vinter kåret den beste vinterbilen, inngikk blant annet en forbruksmåling i minus sju grader i grunnlaget. Med kaldstart, kjøring av bysyklus og landeveissyklus, til sammen 11 kilometer, var det bare de minste bilene som klarte et forbruk på under én liter per mil. De mest tørste bilene lå på 1,2 til 1,4 liter per mil. Etter at bilene var varmkjørt sank forbruket en god del. Mer friksjon Det høye forbruket i kulde henger sammen med flere forhold. Friksjonen i bilens bevegelige deler er større og en kald motor klarer ikke å utnytte drivstoffet effektivt. Under virkelige kjøreforhold trekker både varmeapparat, varmeseter og annet utstyr strøm som produseres av dynamoen, som i sin tur drives av motoren. I tillegg er mange dieselbiler utstyrt med ekstravarmer for hurtigere å få opp temperaturen i kupeen. I tabellen under kan du se hvor mye de 16 testbilene brukte da de var kalde og etter at motoren var blitt varm. Testen er kjørt i laboratoriet til VVTTechnical Research Center i Finland i minus sju grader og etter EUs testsyklus for blandet forbruk.
Skal vi tro produsentene går bilene snart bare på luft og kjærlighet. Men på norske veier oppdager du fort at forbruket ligger langt over det selgeren påstår.