Byhøne-bonanza
Mellom gulmalte murgårdsvegger på Tøyen , tipper tuppene korn og strå i hønsegården langt unna områder vi vanligvis regner som «på landet». Sykler og en moped står pent parkert ved murveggen i bakgården ved Tøyensenteret. Under en lem midt på asfalten bor gårdens pinnsvin. Og i det blå huset bak hønsenettingen bor Holmen-Høna, Eikasvollen, Chewie, Cercei, Sossen, Drogon, Hedwig og Orloff. Åtte høner av ulike størrelser og raser. – Det var veldig rush på bier en stund, men nå vil alle ha høner, sier Anniken Rustad Jøssund. Selv har hun ni høner i hagen på Nesodden. Men hun har også bidratt sterkt til hønsehold i Oslo , blant annet ved å holde kurs for urbane nybegynnerbønder i regi av den sosiale entreprenørbedriften Nabolagshager. Hun har også vært med på å etablere hønsegård i skolehagen på Geitmyra og på Paulus sykehjem på Grunerløkka. – Det er jo egentlig ikke noe spesielt med å ha høner i byen. Før var det helt vanlig. En av beboerne på Paulus fortalte at han hadde vokst opp i Storgata med høner i bakgården, sier hunBård Watn fra Tøyen gikk på kurs hos Anniken for to år siden. Ett år senere var hans eget «Kluckinham Palace» i bakgården klar til innflytting. Flokken er et populært innslag i nabolaget. – Barna kommer hit for å snakke med hønene, og hundeiere går tur her om kvelden for å si god natt til dem, sier han. – Ingen klager på støy? – Nei, ingen klager. Det er heller ikke mye støy her. Vi har ingen hane, nettopp av hensyn til naboene. Og hønene begynner ikke å kakle før vi slipper dem ut om morgenen, forsikrer han. Naboene engasjerer seg i hønseholdet, og kommer gjerne med råd om hva han og de andre eierne i gården bør gi hønene å spise. – Høner spiser det meste. De er som en kompostkvern. Alt du ikke spiser selv kan hønene få, sier Bård. – Også gir de egg tilbake. I løpet av vinteren har hønene produsert fire egg i uken til hver av de de åtte husstandene som eier hønsegården sammen. Når været blir varmere går egproduksjonen opp. Eierne i bygården på Tøyen får også suppekjøtt. – Man må kunne ta liv hvis man skal ha dyr. Jeg er nok den som er hardest på det her i gården. Hønene er for egg og for kos, men også for kjøtt. Skal vi gjøre dette, må vi gjøre det ordentlig. Det skal ikke være lett å ta et liv. Men sånn er det, sier Bård Watn. Mat: En høne i suppenMen sånn er det ikke i nabobydelen Grunerløkka. I en hage ved Carl Berner tripper hønen Klikk rundt og lurer litt på hvor det ble av Klokk. Klikk er alene igjen etter at Klokk ble begravet i et hjørne av hagen ved Carl Berners for et par uker siden. Alle de seks voksne og syv barna i generasjonsboligen sang «det var en gang en hønemor med åtte gule små» i det den fjærkledte ble stedt til hvile – Vi tror at hun rett og slett ble så gammel at hun døde av alderdom, forteller mamma Katinka Brodin. Familien vet ikke nøyaktig hvor gamle noen av de to hønene var da de kom til familien for to år siden. Begge var pjuskete mobbeofre langt nede på rangstigen i flokken. Men etter at de fikk sin egen store hage å løpe rundt i, ble de raskt blanke i fjærene og fyldige i kroppen. Familien ved Carl Berner er i likhet med bygård-hønseeierne på Tøyen selvforsynt med egg. Men noe hønsekjøtt er det ikke snakk om der. – Nei vi spiser ikke kjæledyr, fastslår Eida Brodin (10). og klapper Klikk kjærlig over fjærene. Husker du? Rema 1000-egg ble til kylling Flere butikkegg-kyllinger: Linda kjøpte egg i butikken: - Kyllinger klekket ut etter tre ukerHønsehold blir stadig mer populært i byer. Leder Helene Gellis i Nabolagshager sier at det er stor interesse for kurs. Og for hønse-innlegg på Facebook. Av alt hun legger ut om urbant landbruk, er det det om hønsehold som blir mest likt og mest delt. – Det finnes også egne hønsegrupper på Facebook. De har gått fra å være små og for noen få, til å bli store, sier Gallis. Hun viser blant annet til Høner i hagen som nå har mer enn 10.500 medlemmer. Nabolagshager holder til i Scweigårdsgate på Grønland. I løpet av våren kommer bedriften til å anlegge hønsegård på taket. Helene Gallis gleder seg til kortreiste egg i sommer, og kjøtt til hønsefrikasseen i november-desember. Les også: Slik kan kjæledyr gjøre deg friskByrådet i Oslo vil ha mer av dette. For første gang i år er det opprettet en tilskuddsordning for urbant landbruk. Det inkluderer bostøtte både til by-bier og asfalthøner. «Tilskuddet kan brukes til oppføring av dyrkekasser, bikuber, hønsehus og lignende, hovedsakelig på fellesarealer i borettslag og sameier i Oslo» heter det i kriteriene. Søknadsfristen er 1. april. Byråd for miljø og samferdsel, Lan Marie Nguyen Berg oppfordrer alle med bostedsadresse i Oslo til å søke midler fra potten på to millioner kroner. – Urbant landbruk gjør Oslo grønnere, samtidig som det skaper møteplasser for inkludering og bygging av sosiale felleskap, sier hun i pressemeldingen om den nye tilskuddsordningen.
Asfalttupper og hagehøner er det hotteste blant urbane bønder om dagen. hagehøner er det hotteste blant urbane bønder om dagen.