Kripos-notat: «Mobilen til avdøde borte. Forkaster teorien om selvdrap»
Allerede samme dag som Monika Sviglinskaja (8) var funnet død i november 2011 oppsto teorien om at hun kunne ha tatt sitt eget liv, noe som skulle få alvorlige konsekvenser for saken. I rapporten til arbeidsgruppen oppnevnt av Riksadvokaten vises det til et møte Hordaland politidistrikt hadde med Kripos to uker senere, 1. desember 2011. I møtet kom det fram at mobiltelefonen til jenta var borte fra åstedet. Dette alene var nok for de to Kripos-representantene som hadde vært i møtet til å styre unna det som i august 2012 ble bergenspolities konklusjon: Selvdrap. I et internt notat skrev Kripos: «Mobilen til avdøde er borte. Forkaster teorien om selvdrap.» Dette ble imidlertid ikke formidlet til Hordaland politidistrikt. Kripos satt istedet og ventet på en anmodning om bistand til taktisk etterforskning. Den kom aldri, fordi Voldsavsnittet i Bergen mente de ikke trengte det.Soknes er krystallklar på det samme i dag: – Vi har konstatert mange mangler. Det var feil å henlegge saken som selvdrap. Det var det ikke grunnlag for. Det ble altfor raskt dannet en hovedteori om at barnet hadde tatt sitt eget liv, sier han. Soknes fortsetter: – Saken manglet en fullstendig etterforskningsplan. Det er svært viktig i saker som dette, sier han. «Arbeidsgruppens vurdering er at det ikke var forsvarlig å avslutte etterforskningen med de ubesvarte spørsmål som i august 2012 forelå i saken», står det i rapporten om politiadvokat Sidsel Isachsens henleggelse. VG MENER: Integritet vs inkompetanse i politiet* Politiets hovedteori om selvdrap hadde ikke godt nok bevismessig grunnlag og denne teorien har i alt for stor grad har preget etterforskningen. I rapporten står det blant annet at «vår klare oppfatning er at etterforskningen sin hovedteori om selvdrap virket begrensende på etterforskningen». * Det er i gjennomgangen blitt påvist at spormateriale/beslag som man antok var undersøkt, ikke var det. * Trusselmeldinger mot Monikas mor ble ikke fulgt opp. * Mangelfull oppfølging av tre vitner som hadde informasjon om ukjente personer i nærområdet da Monika ble drept. * Monika ble funnet hengt i et belte. Det ble ikke gjennomført rekonstruksjon av hengingen, noe som fremstår som uforståelig, ifølge rapporten. * Mangelfull oppfølgning av vitner, sporsikring og alibisjekk av samboer til mor. * Arbeidsgruppen er av den oppfatning at det lå mye potensiale i saken som politiet og påtalemyndighetene ikke valgte å benytte seg av.Rapporten påpeker også at etterforskningslederen ikke hadde formell etterutdannelse som etterforskningsledelse. – Det har manglet en ledelse som ser disse feilene og følger dem opp. Å sitte som etterforskningsleder på så alvorlige saker, er et stort ansvar. Vi mener de som skal ha denne funksjonen må ha de nødvendige kvalifikasjonene: Erfaring, kurs, utdannelse og trening, samt de personlige egenskapene, sier Ingrid Tveit, tidligere etterforsker ved Voldsavsnittet i Oslo, som har sittet i arbeidsgruppen. Etter fremleggelsen av rapporten mandag innrømte politimester Geir Gudmundsen innrømmet etterforskningen ikke var god nok, og beklaget overfor Monikas mor, Kristina Sviglinskaja. – Det har vært en ekstrem belastning for Monikas mor og jeg vil igjen beklage på det sterkeste den ekstrabyrden dette har påført henne. Ifølge bistandsadvokat Stig Nilsen er Kristina Sviglinskaja overrasket over den sterke beklagelsen fra politimesteren. – Det var uventet, men jeg ble veldig glad for den, sier hun ifølge bistandsadvokaten.* En arbeidsgruppe oppnevnt av Riksadvokaten har undersøkt deler av den såkalte Monika-saken i Hordaland. * Undersøkelsen rettet seg mot etterforskningen og den påtalemessige behandlingen av saken i perioden fra dødsfallet fant sted og fram til politiet traff beslutning om å gjenoppta etterforskningen. * Sentralt i arbeidsgruppens mandat har vært å undersøke om det kan trekkes politi- eller påtalefaglig lærdom ut av arbeidet som ble gjort i denne perioden. * I gruppen er det kompetente personer med adekvat erfaring fra påtalemessig ledelse, politifaglig ledelse og taktisk og teknisk etterforskning.Etter at Monika Sviglinskaja (8) ble funnet død i sitt hjem av sin mor den 14. november i 2011, ble saken først formelt etterforsket som drap. I rapporten på 31 sider fremgår det imidlertid at politiet i Bergen informerte Kripos om at en av teoriene de jobbet etter var at moren hennes hadde fingert ett innbrudd for å dekke over et selvmord - da man «kulturen» de kom fra ikke kunne begraves i kristen jord ved selvdrap. Til dette skriver arbeidsgruppen at det aldri ble laget en tidsplan over bevegelsene til moren morgenen Monika døde, som kunne avkrefte eller støtte teorien. Udokumenterte teorier i for stor grad å ha dannet grunnlag for etterforskningens vurderinger og beslutninger, skriver arbeidsgruppen. Saken ble henlagt som selvmord i august 2012. – Vi har kommet til kort med å kunne forklare hvorfor selvdrap som hovedteori oppsto så fort og fikk prege etterforskningen, sier imidlertid Soknes.En politietterforsker i Bergen kom over saksdokumentene i januar i fjor, og slo alarm om det han mente var slett etterforskning. Politiet i Bergen mente, som nevnt, at Monika hadde hengt seg, men etterforskeren viste blant annet til at knuten på beltet rundt halsen hennes lite trolig kunne ha vært knytt av jenta på egen hånd. I tillegg hadde moren en rekke tapte anrop fra datterens mobiltelefon morgenen Monika døde, og mobiltelefonen til jenta ble aldri funnet. BAKGRUNN: Slik ble politimesteren varsletHan ble først avvist av toppledelsen ved politidistriktet, men saken ble gjenopptatt i mai etter at saksdokumentene ble gransket av den tidligere Kripos-etterforskeren Asbjørn Hansen. Han mente svakhetene var store og åpenbare. I oktober i fjor ble en 32 år gammel litauer pågrepet og siktet for drapet. Mannen hadde blitt utpekt av etterforskeren som varslet toppledelsen i Hordaland politidistrikt om de store manglene i etterforskningen. Politietterforskeren som varslet har nå fått formell varslerstatus.Leder av Justiskomiteen på Stortinget, Hadia Tajik (Ap), ønsker ikke å kommentere den konkrete saken, men sier på generelt grunnlag at saker som kan vitne om svakt politifaglig arbeid ofte reiser spørsmål om ledelse og ledelseskultur. - Er det takhøyde for å komme med kritiske vurderinger internt av pågående saker? Har vi de rette lederne, med den rette kompetansen og tilstrekkelig tillitt til å gjøre den nødvendige jobben? spør hun, og legger til: - For politiets omdømme og faglige forutsetninger i et langsiktig perspektiv, er disse spørsmålene svært relevante, og jeg forventer at den kommende politireformen som regjeringen nå jobber med, svarer på dette.Parallellt med Riksadvokatens granskning har Spesialenheten for politisaker etterforsket Hordaland politidistrikt for å undersøke om det er begått straffbare handlinger av polititjenestemenn i saken. De startet etterforskning etter at bistandsadvokat Stig Nilsen anmeldte Hordaland politidistrikt for grov uforstand i tjenesten. Saken ligger nå til påtaleavgjørelse og fire personer har fått status som mistenkt. De risikerer bøter.
Granskingsrapporten av politiet i Bergen etter drapet på Monika (8) påpeker en rekke feil og mangler ved etterforskningen.