Helseministerens kartlegging av samvittighetsleger floppet
I fjor høst satte regjeringen foten ned for fastlegers praksis med å avvise pasienter som ønsket henvisning til abort eller assistert befruktning, dersom det strider mot legens samvittighet. 450 leger svarte med et protestbrev og hevdet myndighetene frarøvet dem en grunnleggende menneskerett. For mens det tidligere har vært akseptert av Helsetilsynet at leger med samvittighetskvaler unnlater å henvise til abort hvis de i stedet får en kollega til å gjøre dette, slo et rundskriv fra regjeringen fast at dette er forbudt. Imidlertid har flere kommuner inngått avtaler med sine fastleger om at de får reservere seg. KS-advokatene har vurdert én konkret arbeidsavtale hvor dette er nedfelt, og konkludert med at avtalen står over regjeringens rundskriv.For å få på det rene omfanget av helsepersonell med samvittighetskvaler, sendte Helsedirektoratet ut en spørreundersøkelse i vår. Alle landets fastleger ble bedt om å svare på om de ikke vil henvise til abort, assistert befruktning, skrive ut prevensjonsmidler eller andre oppgaver. Fylkeslegene og de regionale helseforetakene ble bedt om å tallfeste hvor mange reservasjonsleger og sykepleiere de har i sin region. Kartleggingen er nå avsluttet, med svært magre resultater. Selv etter gjentatte purringer, har flertallet av landets kommuner ikke svart på spørsmålene fra helsemyndighetene. Av 429 kommuner, samt Oslos 15 bydeler, har departementet kun fått svar fra 133. Det utgjør en svarprosent på 30.To fylker har unnlatt å svare overhode, mens fem fylker har droppet å videreformidle spørsmålene til sine fastleger. De oppgir ressursmangel, upresise spørsmål og at kartleggingen er «unødvendig» som årsaker. Ikke ett fylke har fått svar fra samtlige av sine kommuner. Mange har svar fra kun en brøkdel. I fylkeslegenes svar kommer det tydelig frem at spørsmålene provoserer. Flere leger nekter å la sin samvittighet kartlegges. Totalt viser tallene fra undersøkelsen at ni fastleger, samt en turnuslege, har samvittighetskvaler i møte med pasienter som ønsker abort, innsatt spiral eller assistert befruktning.Blant landets helseforetak er svarprosenten langt høyere. De rapporterer om totalt 179 reservasjoner, hvorav sykepleiere utgjør den største gruppen. Sørlandets sykehus har det høyeste antall reservasjoner. Alle fylkeslegene som har svart, alle de regionale helseforetakene og Helsetilsynet forteller de ikke kjenner til at dagens reservasjonspraksis har ført til problemer for pasientene. Fastlege og kommuneoverlege i Samnanger, Harald Ramm Salbu, er blant legene som protesterer mot regjeringens henvisningspåbud. Han er imidlertid positiv til kartleggingen. - Tall på bordet vil heve kvaliteten på debatten. Men en svarprosent på kun 30 er helt klart for dårlig som dokumentasjon på hvor omfattende reservasjonspraksisen er, sier han. Salbu svarte på spørsmålene, men svarene hans har ikke kommet helsemyndighetene i hende, ettersom Hordaland er blant fylkene som ikke har respondert på direktoratets gjentatte purringer.En annen protestlege, Gunnar Johnson i Vinje, har ikke fått tilsendt spørsmålene i undersøkelsen. - En landsomfattende undersøkelse med en svarprosent på 30 er etter mitt skjønn ikke opplysende i saken. Undersøkelsen bør legges til side som mislykket, sier han. Trond Markestad, leder i Rådet for legeetikk, er skuffet over den lave svarprosenten. - Hvorvidt resultatet er tilstrekkelig til å anslå omfanget, avhenger av om de kommunene og fylkene som har svart er representative for landet. Det vil fordelingen kunne gi et svar på, sier han. Rådet foreslår at fastleger skal kunne ha en begrenset reservasjonsmulighet knyttet til spørsmål om liv og død. Forutsetningen er at pasienten møtes med forståelse og empati, og at reservasjonslegen har en kollega-avtale for pasientene legen ikke vil henvise.VG har spurt Helse- og omsorgsdepartementet (HOD) både under avgått helseminister Anne Grethe Strøm-Erichsen og den nye helseministeren Jonas Gahr Støre følgende spørsmål: - Er en svarprosent på 30 nok til å oppfylle kartleggingens hensikt: «å dokumentere hvor omfattende praksisen med reservasjon er»? - Hva ønsker Helsedepartementet å bruke tallmaterialet til? - Mener HOD fortsatt at reservasjonspraksisen er et problem, selv om ingen fylkesleger, helseforetak eller Helsetilsynet mener det er et problem? Etter gjentatte purringer og to ukers svartid har HOD ikke svart på VGs spørsmål. Avisen Vårt Land har blitt møtt med den samme taushet. Heller ikke Den norske legeforening ønsker å svare på spørsmål fra VG om de mener en svarprosent på 30 er dekkende for å dokumentere reservasjonspraksisen blant norske leger. En arbeidsgruppe vurder nå legers overbevisningsgrunner opp mot samfunnets forventning og pasientens rettigheter.
Regjeringen vil vite hvor mange fastleger som har samvittighetskvaler på jobb. Men legestanden boikotter myndighetenes kartlegging.