Derfor har Trumps dommervalg enorme konsekvenser
– Dommer Anthony Kennedy (81), som nå går av, har vært en moderat konservativ som gjerne stemte sammen med de liberale dommerne i sosiale spørsmål. Han var ofte en vippestemme den ene eller andre retningen. Med Brett Kavanaugh sikrer presidenten trolig et konservativt flertall i høyesterett i minst et par tiår. Dette kan endre retningen for landet vårt i lang tid, sier Mark A. Peterson, som er jus- og statsvitenskapsprofessor ved University of California i Los Angeles, til VG. Dersom Kavanaugh blir godkjent i Senatet, noe han mener er svært sannsynlig siden det er republikansk flertall der, vil det bli et tydeligere 5-4-flertall i konservativ favør i USAs høyesterett. Peterson forteller at han ikke blir overrasket om «et par tiår» blir til enda flere ettersom alderen til to av de liberale dommerne taler for at det ikke er usannsynlig at nye utskiftninger kan komme snart. – Det blir konservativt flertall lenger dersom Ruth Bader Ginsburg (85) og Stephen Beyer (79) blir byttet ut mens man fremdeles har en republikansk president og republikansk flertall i Senatet, forklarer professoren. Samtidig er den eldste av de konservative dommerne, Clarence Thomas, «bare» 70 år.I USA er det presidenten som utnevner høyesterettsdommerne, som så må bli godkjent av et flertall i Senatet. Dommerne sitter så på livstid, altså enten til de dør, eller frivillig trekker seg før den tid. Får Donald Trump sjansen til å utnevne enda flere dommere vil det konservative flertallet bli langt vanskeligere å snu for Demokratene. Da kan vi altså snakke generasjoner, avhengig av hvem som tilfeldigvis styrer landet når nye utskiftninger skal skje. Det tidligste Demokratene kan få en president er etter valget i 2020. – Det er mange liberale som håper at Ruth Bader Ginsburg vil holde ut i minst to år til, sier professor Peterson, som trekker frem utnevningen av Earl Warren i 1953, som et tidligere eksempel på en utnevning som tok USA i en annen retning. – For at en utnevnelse skal få så store konsekvenser må det skje at en ny dommer erstatter den som da har vært rettens vippestemme i en tid der det er dyp ideologisk splid. Det skjer ikke ofte, men han var starten på en mer liberal tid, mener UCLA-professoren. Bakgrunnen for at høyesterettsdommere i USA har så mye makt er en avgjørelse i nettopp høyesterett helt tilbake i 1803 som ga amerikanske domstoler rett til å slå ned på lover politikerne lager, men som de mener ikke er i samsvar med grunnloven. Øverst på denne maktstigen står naturlig nok høyesterett. – Ettersom grunnloven i seg selv er relativt kort og ganske generell utformet er den åpen for tolkning. Dermed har grunnsynet til dommerne, og særlig flertallet av dommerne, svært mye å si, forklarer Peterson.Politikerne kan på sin side vedta etterfølgende lover i et forsøk på å omgå høyesteretts avgjørelser. Noe man for eksempel har sett etter at høyesterett i 1973 sa at ifølge grunnloven har kvinner i alle statene rett til abort. Flere stater har etter dette kommet med ulike lover i et forsøk på å begrense dette. Kongressen kan også, selv om det er vanskelig fordi det krever stort flertall, gjøre endringer i grunnloven. Det gjorde man for eksempel da man ville kvitte seg med høyesteretts godkjenning av slaveriet. Den gangen man skrev grunnloven og vedtok at presidenten skulle utnevne høyesterettsdommere fantes ikke politiske partier i USA. Grunnlovsmennene forutså nok heller ikke, ifølge Peterson, at dette ville komme, og at de ville skape så stor splittelse i politikken som tilfellet er i dag. – Splittelsen er nå helt ekstrem. For eksempel var det ikke slik tidligere at alle republikanere var mot abort og alle demokrater for. Du fant begge deler i begge partier. Fra 80-tallet har dette endret seg, og nå er det splittelsen i politikken nesten fullstendig. I den konteksten er betydningen av hvem som utnevner høyesterettsdommere enorm. Domstolen står i fare for å bli nok en arena for politisk krigføring, og ikke lenger være en nøytral rettsinstitusjon, frykter jusprofessoren.Og nettopp retten til abort er en av de sakene mange liberale nå frykter amerikanske kvinner i mange delstater vil miste. Donald Trump har sagt at han bare ønsker å utnevne dommere som vil omgjøre den såkalte Roe vs. Wade-dommen fra 1973. Det er fremdeles usikkert hvordan Kavanaugh vil forholde seg til dette spørsmålet dersom det kommer opp for høyesterett igjen. – Men det er helt klart en mulighet for at denne dommen kan bli omgjort nå, og at det blir opp til hver enkelt stat å bestemme. I det minste tror jeg man risikerer at statene får større rom til å innføre restriksjoner. Noe som mange steder i praksis vil bety at det blir svært vanskelig for kvinner, særlig de med lav inntekt, å få gjennomført en abort, sier Peterson. Stor VG-spesial: Her er de dødeligste skoleskytingene Han nevner også at demokrater og liberales håp om strengere våpenlover trolig nå har fått seg et skudd for baugen. Brett Kavanaugh er en sterk forsvarer av det andre grunnlovstillegget, som gir amerikanere rett til å bære våpen. Han har for eksempel tidligere uttalt at å forby semiautomatiske våpen vil være et brudd med grunnloven. Blant andre saker liberale frykter tilbakeslag på med et klart konservativt flertall i høyesterett er ting som Obamas helselov, hvem som har rett til å stemme, rettigheter for homofile og pengebruk i politikken. Flere har også pekt på at Donald Trump, mens det pågår en etterforskning av om det pågikk samarbeid mellom hans valgkampanje og Russland, har valgt en kandidat som tidligere har sagt at sittende presidenter ikke bør kunne tiltales.For Demokratene og deres støttespillere er nominasjonen av Kavanaugh en bitter pille å svelge. Deres leder i Senatet Chuck Schumer sier han vil gjøre alt som står i hans makt for å forhindre utnevnelsen av Trumps kandidat. Det er likevel lite som tyder på at han kan klare det. At en demokrat ikke ønsker seg en konservativ dommer er ingen nyhet, men bakgrunnen for at stemningen er ekstra dårlig denne gang er at Republianernes leder i Senatet Mitch McConnell i 2016 forhindret Barack Obama å utnevne sin kandidat Merrick Garland etter at Antonin Scalia døde. I åtte måneder klarte McConnell å forhindre at Garland i det hele tatt fikk en høring. Han argumenterte med at en president som hadde mindre enn et år igjen i jobben ikke burde få utnevne person til en så viktig posisjon, men at man burde vente til etter valget, og på den måten la folket få bestemme. All den tid Republikanerne hadde flertall i Senatet klarte de å utsette det hele til Donald Trump var valgt, og han nominerte Neil Gorsuch. McConnells handlinger ble sett på som svært kontroversielle, og mange mener Republikanerne «stjal» en plass i høyesterett. Professor Mark A. Peterson er, uavhengig av hvilket parti som gjorde det, enig. – Normalt unnlater jeg å rakke ned på enkeltpersoner, men for å være ærlig så avslørte McConnell her at hans drivkraft nesten utelukkende er politisk kynisme og maktbegjær. Han utnyttet reglene på en måte som gjorde det umulig for Demokratene å komme med et motsvar. Det var ikke ulovlig det han gjorde, men i overført betydning så var det et ran av en type vi aldri har sett maken til i amerikansk politikk. Tre millioner flere mennesker stemte på Hillary Clinton enn Donald Trump, så man ser jo hvor mye «la folket få bestemme» egentlig var verdt. Det hele var en parodi som vil få langvarige konsekvenser både i form av politikk, men også for folks respekt og tillitt til de som styrer.
Donald Trump får trolig godkjent Brett Kavanaugh (53) til USAs høyesterett. Det vil ta landet i en mer konservativ retning i flere tiår fremover.