Ingen vei tilbake for Erdogans utrenskede
For menneskene fjernet fra sine jobber under den to år lange unntakstilstanden etter det mislykkede kuppforsøket i 2016, gis ingen forklaring. Man finner sitt navn på en liste i Tyrkias «resmi gazete», statens offisielle nyhetsbrev. Dermed er man stemplet som en fare for rikets sikkerhet, og bannlyst fra jobber i det offentlige. les ogsåEneste mulighet til å få en forklaring, og prøve å få sin jobb tilbake, er å anke til en egen kommisjon, som Tyrkia ble presset av Europarådet til sette opp for å vurdere sakene. Les også: Jagland advarte Erdogan Kommisjonen har fått 125.000 klager, men foreløpig er bare 36.000 anker vurdert. Og resultatet er nedslående for dem det gjelder: Kun 2300 mennesker, under syv prosent, har fått sine jobber tilbake, viser en ny rapport fra Amnesty International.– Denne kommisjonen er på ingen måte uavhengig av regjeringen. Det er ingen åpenhet rundt kilder. Nesten alle vurderinger er en ren gjentagelse av den første beslutningen, forklarer Tyrkia-ansvarlig i Amnesty International, Andrew Gardner, til VG. – I ankesakene vi har sett på, er det ikke noe som tyder på at de som er blitt sparket fra sine jobber har begått individuelle regelbrudd, eller at de ikke er skikket til å jobbe i det offentlige. De er fjernet som straff for lovlig virksomhet, som å ytre seg kritisk, være politisk aktive eller medlemmer i fagforeninger, fortsetter han. Til sammen er 170.000 mennesker fjernet fra sine jobber, 140.000 er blitt fengslet og 40.000 arrestert, i en voldsom bølge med utrenskninger.Mange av de utrenskede har hatt en eller annen form for kobling til Gülen-bevegelsen, en islamsk bevegelse ledet av imamen Fethullah Gülen, som bor i eksil i USA. President Erdogan mener Gülen planla kuppforsøket, og at hans bevegelse forsøkte å ta over Tyrkia ved å danne en «parallell stat», noe Gülen benekter. Les også: Tyrkia mener denne 75-åringen er verdens farligste terrorist Amnestys gjennomgang konkluderer med at de som er fjernet fra sine jobber, ofte har hatt en meget løs tilkobling, som å ha hatt en konto i en bank eid av Gülen-bevegelsen, abonnert på en avis eid av bevegelsen, eller at barna deres har gått på én av bevegelsens flere tusen skoler. Flere tusen andre av de utrenskede anklages for helt andre forhold, som å ha støttet terror ved å ha demonstrert mot Erdogan under Gezi-protestene, for å ha støttet radikale grupper på venstresiden, eller for å ha støttet forbudte kurdiske grupper.Amnesty har også laget en rapport som fastslår at selve utrenskningene i mange tilfeller fremstår «vilkårlige, urettferdige eller politisk motiverte». Rapporten viser hvilken enorm sosial og økonomisk belastning det er for de utrenskede å miste sine jobber ved å havne på listene i «Resmi Gazete». Dersom man blir rensket ut på den måten, så er man forhindret i å ta andre jobber i det offentlige. Flertallet av dem som er blitt fjernet fra sine jobber har også fått sine pass kansellert, slik at de heller ikke kan søke jobber i utlandet. – Det er en hevngjerrig straffemetode som går ut over alle proporsjoner for dem som rammes. Liv blir ødelagt, konkluderer Gardner.Ansatte i Amnesty International i Tyrkia er selv blitt anklaget for terror i to omstridte saker. – Jeg er helt overveldet av alle sakene som har dukket opp etter kuppforsøket. Rettssystemet brukes politisk. Her kan du ikke heve stemmen eller være forsiktig kritisk uten å få represalier, sa John Peder Egenæs, generalsekretær i Amnesty-Norge, til VG da han besøkte Tyrkia under en av disse sakene i januar 2018. PS: Politiske utrenskninger er ikke nytt i Tyrkia. I 1998 iverksatte militæret utrenskninger for å fjerne islamister, etter å ha avsatt en forløper til Erdogans parti. Etter militærkuppet i 1980 ble 1,6 millioner svartelistet fra sine jobber
De 130.000 offentlig ansatte som er fjernet fra jobbene sine under president Recep Tayyip Erdogans utrenskninger, får ikke en rettferdig vurdering av sine saker.