Riksantikvaren vil ikke frede Utøya
202 etterlatte etter terrorangrepet skrev i september et brev til Riksantikvaren der de ber om freding av øya fordi de er uenige i AUFs planer om å gjenreise øya. Nå foreligger svaret fra Riksantikvaren, melder NRK. «Selv om Utøya og bygningene der samlet sett kan tilskrives en viss historisk verdi som politisk leirsted, så har ikke bygningene der stor nok verdi i seg selv til at en fredning etter kulturminneloven kan forsvares», skriver Riksantikvaren. - SkuffetHun mistet sin 14 år gamle datter Sharidyn på Utøya. Svebakk er overrasket over at Riksantikvaren har kommet frem til at de ikke ønsker å bruke terrorangrepet 22. juli som grunnlag for å frede øya etter kulturminneloven, slik hun ba om i brevet hun skrev på vegne av 202 etterlatte. Riksantikvaren skriver at de etter nøye overveielse har «konkludert med at vi ikke ønsker å bruke de dypt tragiske hendelsene 22. juli 2011 som grunnlag for fredning etter kulturminneloven.» Svebakk varsler at de nå vil vurdere å klage på vedtaket. - Vi har ikke rukket å sette oss så godt inn i svaret fra Riksantikvaren ennå, for brevet kom sent i går kveld. Vi har ikke avgjort noe, men mest sannsynlig vil vi klage, sier hun. Hun får støtte fra etterlatt og pårørende Marit Trønnes Lie fra Halden.Hun mistet datteren Elisabeth (16), og fikk datteren Cathrine hjem hardt skadet av flere skudd. Også Cathrine har engasjert seg i kampen for å få fredet øya. Trønnes Lie er klar på at hun ikke vil gi opp kampen for å få til en fredning. - Det er helt nødvendig for oss som etterlatte å gå videre med dette. Vi kan ikke gi opp, for dette er så viktig for oss, sier hun.Vanessa Svebakk forteller at det har vært vanskelig for henne og mange etterlatte å få fremmet sin standpunkt i saken. - Det er bare 15 måneder siden vi mistet våre, og i de 15 månedene har hverdagen vært helt absurd. Dette er en veldig ubehagelig sak for oss, hvor vi føler at AUF ikke har tatt hensyn i det hele tatt. Vi har måttet gå til media for å få frem våre synspunkter. Vi har bare ønsket fred fra denne saken, og at det ikke skal skje noe på Utøya i minst fem år fremover, om øya ikke skal fredes, sier hun. Dagen da ankefristen til terrordømte Anders Behring Breivik gikk ut, presenterte AUF sine planer for en ny Utøya. Allerede dagen etter angrepene, sa AUF-leder Eskil Pedersen at AUF skulle ta øya tilbake.- Hvorfor har du valgt å engasjere deg i denne saken? - Det er i hovedsak fordi jeg vet at det er så mange etterlatte som har like sterke meninger som meg, men som ikke har orket å ta den kampen. De føler hverdagen er tung nok som den er, sier hun.Flere av de etterlatte har startet en underskriftskampanje på nett, hvor det hittil er samlet inn 1036 signaturer for fredning av Utøya. På Facebook er det også en egen støttegruppe for fredning av øya, som har over 2000 medlemmer. 69 personer, de fleste ungdom, ble drept på Utøya 22. juli i fjor. 33 ble alvorlig skadet. AUF-leder Eskil Pedersen har vært klar på at det er AUF som må bestemme Utøyas fremtid, men at de er opptatte av å ta hensyn til de etterlatte. - Vi jobber hver dag for å ta hensyn til dem alle. Jeg mener det er AUF som må avgjøre Utøyas framtid. Et enstemmig sentralstyre og landsstyre står bak ambisjonen om å ta Utøya tilbake. Vi skal ta hensyn til behovet for å minnes blant annet gjennom et minnested på øya, har han tidligere sagt til VG Nett. (VG Nett/NTB)
Riksantikvaren mener det ikke er grunnlag for å frede Utøya slik flere etterlatte etter 22. juli har bedt om. Men flere etterlatte vil ikke gi opp kampen.