Helsearbeidere angripes på jobb: «Dette er den nye normalen»
Sykehus er egentlig regnet som et av de tryggeste stedene i krig. Å angripe det innebærer et brudd på folkeretten, og i mai 2016 vedtok FN at sykehus og helsepersonell skal skjermes i konfliktsoner. Men i praksis er virkeligheten en annen: Hver uke de to siste årene har Røde Kors registrert angrep og vold mot medisinske fasiliteter og personell i konfliktsoner, totalt 1200 tilfeller på verdensbasis. – Det er moralsk forkastelig. Gjennom å angripe helsearbeidere, rammes de som ikke er en del av konflikten og de aller svakeste svekkes. Det er en form for krigføring som ikke hører hjemme i vår tid, men som dessverre er økende, sier Bernt Apeland, generalsekretær i Røde Kors, til VG.7. juni valgte Den internasjonale Røde Kors-komiteen (ICRC) å trekke ut 71 av sine internasjonalt ansatte fra Jemen fordi organisasjonen anser det som for farlig å jobbe der. I april ble en av deres ansatte myrdet på kloss hold i den urolige byen Taiz. VG var nylig i Jemen for å rapportere om konsekvensene av krigen. Her møtte vi lidelse overalt, fra den akutt underernærte Aisha (3) , Emad (7) som mistet beina i en eksplosjon til Khulud (5) med meslinger . Halvparten av landets sykehus er stengt, og blokaden av havner og flyplasser skaper mangel på medisiner og utstyr.Hittil i år er helsepersonell, sykehus og klinikker blitt utsatt for 170 angrep, ifølge Verdens helseorganisasjon (WHO) . 97 personer er blitt drept og 241 skadet i Syria, de palestinske områdene, Libya og Irak. De fleste er lokalt ansatte. Helsearbeidere er blitt drept, truet og kidnappet. Ambulanser er blitt hindret, medisinske forsyninger ødelagt og sykehus er blitt bombet. Vi flagger på halv stang hver gang en Røde Kors-ansatt blir drept, og det skjer ofte. Dette er dessverre blitt den nye normalen, sier Apeland. Når helsevesenet kollapser, mister titusener av mennesker tilgang til livsviktig helsehjelp. – Det får dramatiske konsekvenser. Forsvinnende få dør av kuler og krutt i en krig. De fleste dør fordi grunnleggende tjenester som helse forsvinner, sier Apeland.Morten Rostrup i Leger uten grenser havnet selv i et angrep da han jobbet på et sykehus i byen Zintan under borgerkrigen i Libya i 2011. – Det kom rakettangrep mot selve sykehuset. De holdt på i tre dager, men de traff oss ikke heldigvis. Til slutt måtte vi evakuere, forteller Rostrup i dag. – Hvorfor angripes sykehus og helsepersonell? – Det å hindre legehjelp er blitt et våpen i krigen, som et ledd i brent jords-taktikk. De ødelegger infrastruktur, bomber skoler, markeder, bakerier og sykehus for å gjøre det ulevelig for sivilbefolkningen og tvinge dem ut. Slik blir områdene lettere å okkupere, svarer Rostrup.Ifølge Rostrup får ikke angrepene noen konsekvenser for dem som står bak. – Bort sett fra fordømmelse fra FNs sikkerhetsråd, skjer det ingenting. Det er en form for straffefrihet som råder, og derfor vil det bare fortsette, mener Rostrup. Han tror færre helsepersonell våger å jobbe i konfliktområder, og forteller om kolleger i Syria som er livredde for å gå på jobb, klinikker som drives i skjul og operasjoner som gjennomføres i kjellere og på kjøkken. Det er blitt farligere å drive et uavhengig helsearbeid i krigsområder. Jeg er veldig bekymret.Her er noen eksempler på hvordan helsetilbud blir rammet: Gaza: Den palestinske helsearbeideren Razan Najjar (21), iført hvit uniform, ble skutt og drept av en israelsk skarpskytter da hun forsøkte å evakuere en såret demonstrant ved grensegjerdet 1. juni. 245 palestinske helsearbeidere er blitt såret siden protestene startet i mars, ifølge WHO. Jemen: 19 personer mistet livet da et Leger uten grenser-sykehus i Hajjah-provinsen ble bombet 16. august 2016. Den saudiledede koalisjonen skal ha benyttet en amerikanskprodusert presisjonsbombe, ifølge Amnesty. Syria: Nødhjelp til 75.000 mennesker ble ødelagt da en konvoi av Røde Halvmåne-lastebiler på vei til Aleppo ble bombet fra luften i september 2016. Afghanistan: 30 personer ble drept da USA bombet et Leger uten grenser-sykehus i Kunduz 3. oktober 2015. «En tragisk feil», beklaget USA. 8. mars 2017 ble 49 mennesker drept da angripere forkledd som leger stormet Afghanistans største militærsykehus i Kabul . IS tok på seg skylden.
De siste to årene er sykehus og helsepersonell blitt angrepet 1200 ganger, ifølge Røde Kors. – Vi flagger ofte på halv stang, sier generalsekretær Bernt Apeland.