Advarer mot at flere ledige blir «brennmerket»
– Tidlig og lengre ledighet eller utenforskap fra arbeidslivet viser seg å være avgjørende for senere yrkesliv, sier professor Øivind Anti Nilsen ved Norges Handelshøgskole til VG. Han har forsket på langtidseffekter av opplevd ledighet. Og understreker hvor viktig det er at regjeringen og organisasjonene i arbeidslivet retter innsatsen inn mot å få flere unge ut i yrkeslivet. Les også: De rødgrønne og LO: Puslete tiltak mot ledighetenStudien viste at yngre mennesker som går i lengre tid uten arbeid, får det stadig vanskeligere med å komme innenfor igjen. Det er denne gruppen Nilsen mener risikerer å bli «brennmerket», hentet fra det engelske begrepet scaring effects. Nettmøte: Arbeidsministeren svarte VG-leserne! I praksis fortoner det seg slik at fremtidige potensielle arbeidsgivere legger merke til at arbeidssøkeren har vært ledig i lengre tid, har tids-hull i cv-en, og legger andre søkere lenger opp i søknadsbunken. De nye ledighetstallene som kom fredag, viser at stadig flere har vært ledige i mer enn ett år. I januar hadde 23.900 personer av de helt ledige vært arbeidssøkere i mer enn ett år. Dette er 12 prosent flere enn i januar 2016. Økningen har stort sett vært på Vestlandet og særlig i Rogaland, ifølge NAV .Øivind Anti Nilsen tror brennmerkingen ikke er så alvorlig dersom det er mange i en aldersgruppe som er ledige samtidig. Men hvis en 29-åring er én av relativt få som går ledig, vil det kunne gi et enda sterkere signal - en brennmerking av denne. Les også: Svakere vekst, ifølge SSB-forsker – Men å ha vært ute av arbeidslivet lenge, gjør ting litt verre. Derfor anbefaler jeg spesielt yngre arbeidsledige eller yngre mennesker som er utenfor arbeidslivet som NAV-brukere - å komme seg inn igjen i arbeidslivet så raskt som mulig, sier Nilsen.Han er enig med dem som mener at de offisielle tallene fra myndighetene, det vil si NAV og Statistisk sentralbyrå, ikke viser det hele bildet av hvor mange nordmenn som er utenfor arbeidslivet. – Vi har veldig mange i arbeidsfør alder på ulike trygdeordninger. Disse blir ikke registrert som ledige i statistikken. Men de er likefullt ofte utenfor arbeidslivet. Derfor kan man hevde at ledighetstallene er sminket og at ledigheten er høyere enn det statistikken forteller. For mange av de som er på ulike NAV-ordninger har utvilsomt en restarbeidsevne, sier NHH-professoren.Han mener det vil tvinge seg frem en debatt i Norge om at så mange er utenfor arbeidslivet, enten de er registrert som ledige eller ikke. – Etterhvert som statens inntekter og oljealderen går nedover, blir politikerne nødt til å ta tak i dette, sier Øivind Anti Nilsen. I hans studie av en gruppe ledige, var sannsynligheten for å være arbeidsledig etter fem år på 17,2 prosent. Det er betydelig høyere enn for kontrollgruppen som ikke var ledige. Her var ledigheten etter fem år på 7,8 prosent. Studien viste at den negative effekten avtar over tid, men selv ti år etter at personene har vært uten jobb, vgar brennmerkingen tydelig, ifølge Nilsen.
Flere ledige har vært lenge ledige, viser de siste ledighetstallene fra NAV. Flere av disse risikerer å bli «brennmerket», advarer professor Øivind Anti Nilsen. Han mener ledighetstallene er «sminket».