Russisk spionskip utenfor norskekysten
Også kjent som «Project 22010». Offisielt et forskningsfartøy, spesialdesignet for dypvannsforskning for den russiske marinen. Fungerer som moderskip for to ulike, nydesignede, frittgående miniubåt-systemer (Rus og Konsul). Har trolig også kapasitet til å drive redningsoperasjoner på havarerte ubåter. Bygget: Kaliningrad 2012-2015 Design: Almaz Central Marine Design Bureau Lengde: 108,1 m Bredde: 17,2 m Tonnasje: 5200 Marsjfart: ca 15 knop Rekkevidde: Minst 8000 nautiske mil Mannskap: Om lag 60 Bevæpning: Ingen Mandag ettermiddag var skipet utenfor Lofoten, og stevnet nordover i om lag 15 knop. - Det er ikke noe unormalt i seilingsmønsteret. Men det er vår jobb å passe på all aktivitet langs kysten, sier pressetalsmann Ivar Moen ved Forsvarets operative hovedkvarter (FOH) til VG. Spesielt hemmelig er seilasen ikke. Som aldrimer.no skrev tidligere i dag, kan ferden følges åpent ved hjelp av såkalt AIS-data. Men fra flere kilder får VG bekreftet at Forsvaret følger ferden til det russiske «forskningsfartøyet» tett. Selv om «Yantar» offisielt beskrives som forsknings- og redningsfartøy, er det ingen i forsvars- og etterretningskretser som omtaler skipet som noe annet enn «spionskip». - De kan kalle det hva de vil. Men det er et spionskip, sier en kilde med kunnskap om fartøyet til VG.«Yantar» er eid, bygget og drevet av den russiske marinen, og ble satt inn i tjeneste så sent som i mai. De siste månedene har oppdragene stort sett foregått i Karibien og det vestlige Atlanterhavet – litt i overkant nær amerikanske installasjoner, ifølge amerikanske myndigheter. I en rekke amerikanske medier – senest i en lengre artikkel i New York Times mandag – har amerikanske etterretningskilder uttrykt bekymring for skipets aktivitet.I den samme artikkelen er det også både åpne og lukkede kilder som forteller om amerikansk bekymring for stadig økende russisk ubåtaktivitet. Den frykten er også til stede i Norge, skal vi tro artikkelen: - En NATO-alliert, Norge, er så bekymret at de har spurt sine naboer om hjelp til å følge russiske ubåter, skriver New York Times. SE BILDENE - LES REPORTASJEN: Slik blir Norges nye spionskip Sjef for Etterretningstjenesten, generalløytnant Kjell Grandhagen, svarer slik på VGs spørsmål om hjelp til å følge russiske ubåter: – Vi omtaler aldri konkrete mål, metoder, kapasiteter og hva vi rapporterer til våre oppdragsgivere. Dette for å sikre at norske myndigheter også i fremtiden får rettidig, pålitelig og relevant rapportering fra etterretningstjenesten, skriver Grandhagen i en epost til VG. Påstanden om at Norge har bedt om hjelp til å overvåke russisk ubåt-aktivitet, går rett i kjernen på en av de heteste debattene som foregår internt i Forsvaret denne høsten: Forsvarssjefens forslag om å kutte de norske Orion-flyene som har som hovedoppgave å følge, kartlegge og i verste fall stoppe fremmede ubåter utenfor norskekysten. Egentlig fil forsvarssjefen kjøpe nye, hypermoderne fly for å følge utviklingen nøye. Men manglende penger gjør at han i sitt forslag til fremtidens forsvar heller vil satse på mindre fly og droner. Samtidig vil regjeringen bruke 30 millioner ekstra for å gi Orion-flyene mer flytid i året som kommer. - Etterretningstjenesten følger kontinuerlig den militære aktiviteten i våre nærområder og nordområdene og vi varsler om eventuelle avvik fra normalbildet til norske myndigheter. For å sikre at vi har et mest mulig korrekt bilde av aktiviteten, samarbeider vi med allierte nasjone, skriver E-sjefen i svaret til VG, der han også understreker at all etterretningsvirksomhet skjer «i tråd med norsk lovgivning og norske interesser».Ifølge New York Times og flere andre medier som har omtalt er spesielt bekymret for skipets spesialkapasiteter, som russerne selv ikke har lagt skjul på i sin presentasjon av fartøyet: * To nyutviklede, selvgående miniubåter (AUV-er), kalt Rus og Konsul. De to miniubåtene er mer avanserte enn den mer kjente forgjengeren Mir, og har en besetning på to i stedet for tre. Ifølge statlig kontrollerte Sputnik, skal de nye ubåtene ha nådd en dybde på over 6200 meter under tester. * Frykten til amerikanerne er ifølge NY Times at miniubåtene skal brukes til å kutte fiberoptiske kommunikasjonskabler, og dermed lamme deler av kommunikasjonen mellom kontinentene. Og at det russerne hevder har vært et forskningstokt langs kysten av Canada, via USA til Karibien i virkeligheten har vært en kartlegging av kabler og overvåkningsutstyr på havbunnen.Overfor VG understreker FOH at det ikke er «noe unormalt» med «Yantar»s bevegelser utenfor norskekysten - som aldrimer.no var de første til å omtale. - Hun seiler langs kysten i henhold til alle lover og regler. Så vidt vi vet, er hun på gjennomfart på vei nordover. Men det er vår oppgave å følge aktiviteten langs kysten, sier Moen. Den russiske ambassaden i Oslo kunne ikke kommentere saken da VG tok kontakt mandag ettermiddag. PS! Skipet «Yantar» er oppkalt etter verftet det er bygget på, og er en del av den russiske nordflåten. Myndighetene har opsjon på et søsterskip, og håper byggingen kan starte i løpet av året. Blir skipet realisert, vil det bli oppkalt etter det statlige designbyrået som står bak skipet - «Almaz».
Dette er «Yantar», et av Russlands nyeste og mest avanserte forsknings- og spionskip. Nå seiler hun langs norskekysten.