Kvinne skal ha fått ja til abort - så avslag
Selv om Sykehuset Telemark vet praksisen er lovstridig, vil de ikke love at det ikke skal skje igjen. Saken skal være en av flere ved sykehuset, ifølge Helsedirektoratet. De ber nå om en redegjørelse fra sykehuset. - Det ser ut som om pasienten har fått litt tvetydig informasjon om hvorvidt aborten ville bli innvilget eller ikke. Hvis så er tilfelle, så er det bare å beklage, sier Eirik Eliassen, leder for gynekologisk enhet på Sykehuset Telemark, til VG Nett.Dersom noen vil ta abort etter 12. svangerskapsuke, må de søke den lokale abortnemnda om lov. Det er strenge regler for hvordan disse sakene skal behandles. Blant annet skal det være to personer som skal møte kvinnen samtidig. Begge skal være leger, en må være lege der aborten kan foretas og en skal være en lege som jobber utenfor sykehuset. Legene skal ha forskjellig kjønn og legen fra sykehuset skal være spesialist i fødselshjelp og kvinnesykdommer. Men ifølge kvinnen fikk hun først beskjed av det ene nemndmedlemmet om at hun kunne ta abort, så fikk hun beskjed om det motsatte av det andre nemndmedlemmet. Dersom legene er uenige, så får hun automatisk avslag. Kvinnen skal ifølge brevet fra Helsedirektoratet ha vært 19 uker på vei. Eliassen ved Sykehuset Telemark sier det er en utfordring å følge lovens ordlyd fullstendig når kvinner har kommet så langt i svangerskapet. - Da må vi behandle saken raskt, i løpet av få dager. Da kan det være utfordrende å få frigjort en overlege til å gjøre den jobben, og det kan være krevende å få tak i en av legene vi har på lista over leger utenfor sykehuset, sier Eliassen. Noen ganger spør de derfor om kvinnen kan møte de to nemndmedlemmene hver for seg, i stedet for at alle tre møtes samtidig.Eliassen har bare lest brevet fra Helsedirektoratet og uttaler seg på generelt grunnlag, men utelukker ikke at kvinnens versjon å kan stemme. - Vi er fullstendig klare over at dette ikke er etter lovens intensjon, men det handler om å ivareta pasienten på en medmenneskelig måte og etter godt medisinskfaglig skjønn. Han sier det kan hende at nemndmedlemmene er uenige, spesielt hvis svangerskapsvarigheten overskrider 19 uker når begjæring om svangerskapsavbrudd fremsettes. - Er man sikret lik behandling når det er så basert på skjønn? - I den grad man kan si at noen er sikret lik behandling når andre enn pasienten selv skal avgjøre behandling av denne type, så mener jeg at vi har et system i Norge i dag som ivaretar dette på en god måte, sier Eliassen. - Kommer dere til å sikre at dette ikke skjer igjen? - Vi har allerede skjerpet inn, men til syvende og sist handler dette om den enkelte pasient og hvordan vi skal ivareta henne på best mulig måte. Jeg er hundre prosent klar over at vi har et lovverk å forholde oss til, men hvis det lovverket gjør at vi utfører dårlig pasientbehandling, så kan man i noen tilfeller bli enige med pasienten om å fravike reglene. - Men da skal man være tydelig om dette overfor pasienten og gi henne et reelt valg. I den beskrevne situasjonen handler det om å få gjennomført en formell søknadsprosess raskest mulig eller å bruke lenger tid. Min erfaring er at pasientene oftest ønsker det første. - Kan dere love at dette ikke skjer igjen? - Jeg kan dessverre ikke love at dette ikke kan skje igjen all den tid at dette til syvende og sist handler om å behandle pasienter som er kommet i en svært vanskelig situasjon, på en best mulig måte. Men for all del: Vår overordnede intensjon er å følge gjeldende lovverk også på dette området.Dersom kvinnen får avslag, skal saken sendes til den sentrale abortklagenemnda. Den var ute i hardt være i mai, da det ble kjent at de har tillatt aborter etter uke 22. svangerskapsuke. Det mener Helse- og omsorgsdepartementet var ulovlig. Barn kan overleve helt ned til 23. uke, og jordmødre på Oslo universitetssykehus slo alarm da de så at noen av barna som ble abortert var omtrent like store som de aller minste premature barna. Helse- og omsorgsdepartementet har nå satt ned en ekspertgruppe som skal granske abortnemndene i Norge og se på abortloven. - Hvordan kan man garantere at kvinner blir likt behandlet i abortnemndene når vedtakene synes å være såpass basert på skjønn? For å fatte vedtak i primærnemnd må det være enstemmighet og nemndas oppgave er nettopp å utvise sitt beste skjønn i tråd med de regler som gjelder for abort i Norge. Et helt vesentlig forhold er hvordan kvinnen selv bedømmer egen situasjon og hennes begrunnelse for å begjære abort. Dette er også årsaken til at nemnda skal møte kvinnen samlet og at hun skal ha et skriftlig og begrunnet vedtak, skriver Henriette Øien, avdelingsdirektør i Helsedirektoratet, i en e-post til VG Nett. Hun sier at det først og fremst er Helsetilsynet som har sanksjonsmuligheter når slikt skjer. - Samtidig forutsetter vi at både helseforetak og helsepersonell retter seg etter våre påpekninger av eventuelle regelbrudd eller feil praksis i nemndsarbeidet.
Først skal den gravide kvinnen ha fått vite at hun kunne ta abort, så fikk hun kontrabeskjed av samme nemnd.