Se dyredetektivenes skrekkbilder
I forrige uke fortalte VG Nett historien om katten Thelma, som ble funnet ille tilredt og drept i et skur på Raufoss. Og i fjor opplevde Bergen rystende tilfeller av kattemishandling. I 2011 fikk Mattilsynet hele 8057 bekymringsmeldinger om dyrevelferd. Aller flest tilfeller er det i Oslo, der de fleste av nærmere 2000 meldinger dreier seg om kjæledyr: - Det handler stort sett om hunder, katter og forskjellige gnagere, forteller seniorinspektør Sigrid Engeland til VG Nett. Daglig hagler meldingene inn, og ukentlig er Mattilsynet og Dyrevernnemda på inspeksjon: - Det er alle typer meldinger. Fra dyr som ikke blir behandlet bra hjemme, dyr som ikke blir tilstrekkelig luftet og stimulert, og dyr som ikke får nok mat og vann - til de styggeste sakene med syke dyr som ikke får hjelp, dyr som er totalt overlatt til seg selv, eller dyr som blir direkte mishandlet.Siden Mattilsynet innførte muligheten for å enkelt sende bekymringsmeldinger via nettsidene deres, har antallet steget kraftig. Men Engeland sier alle blir tatt seriøst: - Nesten alt blir fulgt opp med et tilsyn av våre og dyrevernnemdas inspektører. Dette er et viktig arbeid, som vi tar svært seriøst. Noen ganger mangler meldingen informasjonen vi trenger, men det er i utgangspunktet den eneste grunnen til at vi ikke følger noe opp. Stygge saker er dagligdags for inspektørene, og ofte er dyrene så skadede eller utslitte at de ikke kan reddes. - Det er mange forferdelig tunge saker og sterke inntrykk, som sitter lenge i kroppen. Misligholdene er ofte rystende nok, men så er det jo alltid en dypere historie. Det er nesten alltid en menneskelig tragedie bak dårlig behandling av dyr. Men det er jo uansett de tobeinte som må skjerpe seg. Dyrene er totalt prisgitt det menneskene deres gjør, sier Engeland. Hun forteller at rus og psykiatri ofte er inne i bildet, og at de kunne tenkt seg et bredere samarbeide med helsevesenet, for bedre å kunne vurdere eiernes evne til å ta vare på dyr. - Det tapper energi av og til. Men når vi når frem til eierne og bedrer livene til dyr, så er det en opptur igjen. Det er også viktig med debriefing. At vi får snakket oss gjennom sakene, legger hun til. I alvorlige saker kan tilsynet ta dyrene fra eierne på første inspeksjon: - I mange tilfeller er det ingenting som hjelper, og da må vi sette dyret først - og ta det fra dem for godt. - Eierne i mindra akutte saker blir gitt muligheten til selv å utbedre forholdene. Først gir vi dem gjerne råd og veiledning, og påpeker hva de har plikt til. Deretter er det opp til eier å vise at han har skjerpet seg, forteller inspektøren.Engelands råd til alle nordmenn som vurderer å få seg et kjæledyr er klart: - Det er et stort ansvar å ta til seg et dyr. Uansett om det er en hest eller en hamster, så skylder du dyret å ta vare på det. Skaff deg mye kunnskap om hva slags omsorg det trenger - før du velger å skaffe det. Vær ditt ansvar bevisst, sier hun. Inspektørene kommer jevnlig over saker som er så stygge at de går videre til politiet. - Når det grov vannskjøtsel og mishandling, så vurderer vi anmeldelse. Politiet er en tett samarbeidspartner for oss, da det ofte er nødvendig å ha dem med på diskusjon. Stort sett på grunn av hvordan eieren er, forteller Sigrid Engeland. Mens anmeldelser av dyremishandling sjelden fører frem, og de fleste politidistrikter ikke fører noen egen statistikk over dette, opplever Mattilsynet i Oslo at de ofte får gjennomslag når de anmelder: - Vi bruker jo gjerne flere uker på å komme til bunns i sakene, og samler inn en lang rekke bevis. Når vi går til det skrittet å anmelde, så er det alltid veldig gjennomarbeidet, sier Engeland.Mattilsynet har også muligheter til selv å gi bøter til eierne, men inspektøren sier det sjeldent er effektivt: - Det er ofte snakk om folk med dårlig betalingsevne som havner i disse vanskene, og som ikke tar seg godt nok av dyr. En bot blir bare en ekstra regning, og er ikke effektiv. Vi jobber helst med andre tiltak. Engeland understreket at hun er glad for at folk er årvåkne og gir beskjed når de ser noe de ikke setter pris på. Men noen ganger rykker inspektørene ut, og oppdager at det er alt annet enn dyrekjærlighet som ligger bak bekymringsmeldingene: - Det er klart at det er mange meldinger det ikke ligger så mye i. Vi opplever definitivt saker der det er en nabokrangel eller et samlivsbrudd som ligger i bunn for at noen har varslet. Det er virkelig ikke bra at folk bruker denne tjenesten til å ta hevn mot eksen.
Mattilsynet har hendene fulle med å følge opp nordmenn som ikke tar vare på dyrene sine. Flere tilfeller ender hos politiet.