De uløste gåtene etter «Scandinavian Star»-katastrofen
Onsdag gikk fire av de mest sentrale sakkyndige i etterforskningen av brannen på skipet ut og ba samlet om at den etterforskes på nytt. I 23 år har overlevende og pårørende etter mordbrannen på «Scandinavian Star» spurt seg: Hva skjedde egentlig den skjebnesvangre aprilnatten i 1990? Er riktig gjerningsmann pekt ut - eller var etterforskningen så mangelfull at kun en ny og grundig etterforskning kan gi de riktige svarene? Anders Giæver kommenterer: De andre brannene Saken har flere ganger blitt begjært etterforsket på nytt. Riksadvokatene i Norge og Danmark har avslått hver eneste gang. I april i år kom det nok et krav om ny etterforskning, signert en ekspertgruppe som har gransket mordbrannen. Saken ligger nå på bordet hos Oslo-politiet. Konklusjonen er ikke klar - og flere sentrale spørsmål er i manges øyne fortsatt like ubesvart som de var for 23 år siden.Den eneste personen som norsk påtalemyndighet har mistenkt for å ha tent på dødsbrannen, døde selv i brannen. Ansvarlig for etterforskningen anslo at det var 50-60 prosent sannsynlig at den 37 år gamle lastebilsjåføren Erik Mørk Andersen var den skyldige. Mørk Andersen, som var dømt for flere brannstiftelser tidligere, ble funnet død på lugaren sin etter dødsbrannen på Scandinavian Star. Ifølge den offisielle granskningen døde han før klokken 02.45 - bare en drøy halvtime etter at dødsbrannen startet. En manglende toalettrull på lugaren hans, en nedrevet branninstruks i Mørk Andersens bag og et VG i restene på et arnested, er blant de svært få tekniske «bevisene» politiet har. Mørk Andersen skal ifølge resepsjonisten om bord ha kjøpt VG av henne tidligere denne dagen. Ingen vitner har observert ham ved arnestedet. Både etterlatte, sakkyndige og flere eksperter har i årene som fulgte ment at bevisene mot Mørk Andersen ikke holder - og at etterforskningen ikke har vært grundig nok til å utelukke andre gjerningsmenn.Det er fortsatt vanskelig å slå fast hvem som eide skipet da brannen startet. Den antatt ansvarlige rederen, Henrik Johansen, ble dømt til seks måneders fengsel som eier. Det samme ble direktør i nettverket av selskaper han kontrollerte, Ole B. Hansen. De overtok ifølge papirene «Scandinavian Star» fra amerikanske Sea Escape bare syv dager før dødsbrannen brøt ut. I skipsregisteret på Bahamas sto imidlertid dansk-amerikanske Niels-Erik Lund svart på hvitt oppført som «managing owner» da skipet brant. Først mer enn fire måneder etter dødsbrannen, 30. august, blir Johansen oppført som eier i skipsregisteret på Bahamas. Dokumentene tilbakedateres til 5. april - to dager før katastrofen. Etterlatte mener de på grunn av dette grepet først på siste del av 90-tallet skjønte hvor klart eierskapet egentlig var på papiret - og hvor lite dette ble undersøkt. Lund var konsulent for og styremedlem i det amerikanske selskapet Sea Escape. Han organiserte ifølge ham selv bare selve salget av «Scandinavian Star» til Johansen - og hevder han ikke hadde noen videre rolle i driften av skipet. Selskapet har også på det mest bestemte nektet for at de faktisk eide skipet da det brant. Politiet avhørte aldri Lund om saken og Sea Escape ble ikke del av rettssaken i Danmark. Konspirasjonsteoriene rundt Johansen, Hansen og Lund har kokt siden. Ingen av de tre har overfor VG ønsket å kommentere dem nå. «Stiftelsen Etterforskning av mordbrannen på Scandinavian Star» kom med sin ekspertrapport i april 2013. De mener forsikringssvindel er det klart mest sannsynlige motivet for brannen. De mener flere medlemmer av mannskapet om bord sannsynligvis antente eller forsterket den. Uten å ha oversikt over eierskapet er det vanskelig å se hvem som i så tilfelle ville ha motiv for å beordre mannskapet til noe slikt. Det har ikke blitt fulgt opp grundig hvor mye av forsikringssummen som faktisk ble utbetalt og hvem som endte opp med hvor mye av pengene.Dødsbrannen som i løpet av 30 minutter tok 158 menneskeliv, startet ved 02-tiden natt til 7. april. Senere døde ytterligere en person av skadene. 12-13 timer etter startet en voldsom brann i skipet utenfor 315-lugaren om bord. Ytterligere 12 timer senere blusset nye voldsomme branner opp som ødela både broen, restauranten og hele fronten av skipet. Scandinavian Star brenner altså fra klokken 02 natt til lørdag 7. april til den blir erklært slukket 38 timer senere. Av dette har de branntekniske ekspertene etterforsket knappe 90 minutter. Deres mandat slutter idet kaptein Hugo Larsen forlater «Scandinavian Star» og blir reddet over i Stena Saga, klokken 03.20. Brannene oppsto med mange timers mellomrom flere steder på det store skipet. Flere eksperter mener man står overfor selvstendige, antente branner på forskjellige deler av skipet. Politiet har på sin side tidligere konkludert med at det kun er snakk om følgebranner.En av brannene som herjet lenge etter at den antatte gjerningsmannen var død, er brannen i den såkalte 300- korridoren (utenfor lugar 315). Her ble det oppdaget at et rør hadde bøyd seg kraftig, og at det kan ha lekket 400 liter hydraulikkolje fra dette røret. Sakkyndige som på oppdrag fra politiet undersøkte skipet i 1990 mener i dag at konklusjonene om brannen ikke henger på greip, og at det neppe kan være snakk om en følgebrann. Det eksisterer en begrenset, halvannen sides rapport om det bøyde hydraulikkoljerøret. Der konkluderes det med at brannen sannsynligvis er en følgebrann. Nå sier en av de sakkyndige bak rapporten at konklusjonen deres erdratt for langt. Han sier videre at røret aldri er undersøkt med tanke på at det kan ha blitt begått en kriminell handling. I den samme korridoren ble det også funnet sengerammer som stammer fra en av lugarene. Passasjerene som bodde i denne lugaren skjønner ikke hvordan sengene deres havnet der. Et av spørsmålene som er blitt stilt i etterkant, er om sengene ble plassert der for å få disse til å brenne - og om noen med viten og vilje saboterte dette røret for å starte en massiv oljebrann.Dødsbrannen på «Scandinavian Star» raste i en enorm hastighet fra nederste bildekk, opp to «etasjer» via et trappeløp, deretter tvers over skipet, for så å stupe to dekk nedover, mot en åpen dør på bildekket.Tidligere brigadesjef i Oslo Brannvesen Thor Kristiansen, kan ikke forstå at en brann kan oppføre seg som på katastrofefergen uten at den bevisst har blitt styrt nedover. Han tror skipets kraftige bildekksvifter har blitt skrudd på for fullt for å trekke flammene og den dødelige røyken mot seg og spre brannen mest mulig. Også Sintefs eksperter, som gransket dødsbrannen på vegne av granskingskommisjonen, har siden 2004 tatt til orde for at det bør undersøkes hvordan en brann plutselig skyter fart tvers over skipet og stuper ned flere etasjer for å slå ut på bildekket, gjennom en åpnet branndør. Denne branndøren skulle, som flere andre branndører, ha vært lukket om bord på skipet. Den stod spent opp med en kile. Også andre branndører var spent opp, blant annet med en bjelke. Flere av de pårørende og etterlattes representanter har ønsket å få et faglig begrunnet svar på hvorfor brannen oppførte seg på denne måten.Tre av mannskapet ble flydd tilbake til det brennende skipet etter først å ha blitt evakuert. Oppgaven var å hjelpe brannmannskapene. «De usynlige hjelperne» kalte den svenske brannmesteren Ingvar Brynfors dem. Ifølge brannmesteren skal de ha sparket unna kiler som brannvesenet satt i dørene for å kunne dra brannslangene igjennom skipet. Mannskapet selv har i sjøforklaringen ikke benektet at de sparket unna kiler, men forklarer at dette skyldes en profesjonell uenighet om hvordan slokningen skulle skje.Også de knuste lugarvinduene mener Stiftelsen at mannskapene sto bak. Dette ble ifølge dem gjort for å gi nok næring til brannen. VG har imidlertid vært i kontakt med Olle Wennström, en svensk branningeniør som var om bord på skipet som observatør. Han forteller at brannfolkene også knuste lugarvinduer for å lufte ut branngasser. Noe endelige avklaringer på hva disse tre fra mannskapet foretok seg de mange timene om bord, foreligger imidlertid ikke.
159 mennesker døde da «Scandinavian Star» brant. Spørsmålene rundt katastrofen og etterforskningen av den har blitt flere for hvert år som har gått.