Equinor fikk inn 30.000 kommentarer etter «skrekkscenario»-rapport
Det har nå gått over 30 dager siden Equinor la frem en 1500 sider lang miljørapport, som et ledd i prosessen for at de skal få lov til å lete etter olje i Australbukten. Og dermed gikk også fristen ut for at publikum kunne komme med tilbakemeldinger til det delvis statseide norske selskapet. Over 30.000 bidrag kom til slutt inn, får VG opplyst. Erik Haaland, talsmann for Equinors internasjonale virksomhet, skriver i en e-post til VG at antallet innspill var som forventet, men: – Det var ikke en begrensning på hvor mange ganger en kunne sende inn kommentarer, så dette reflekterer ikke nødvendigvis antallet personer som har levert kommentarer. Haaland ønsker ikke å si noe om innholdet i tilbakemeldingene, men forteller at Equinor nå skal lage en rapport som oppsummerer innspillene, og publisere denne ved innlevering av planen. Dette dokumentet skal da formelt godkjennes av australske National Offshore Petroleum Safety and Environmental Management Authority, før Equinor kan starte med prøveboring på feltet Stromlo-1, 372 kilometer utenfor Australias sørkyst. Planlagt startdato er vinteren 2020. – Vi forventer at det vil gå opp til flere runder før en endelig plan er klar. Vi har fått et bredt spekter av innspill, og en del konstruktive tilbakemeldinger på miljøplanen. Det setter vi pris på. Peter Owen i The Wilderness society, som er en av motstanderne til oljeprosjektet, tror ikke rapporten blir godkjent. Han mener Equinor blant annet ikke har møtt kravet om å være i dialog med nok personer og organisasjoner som kan bli påvirket av prosjektet. Som VG tidligere har omtalt ble blant annet Equinors kontoer i sosiale medier bombardert med negative meldinger under emneknaggen #fightforthebight, som refererer til det engelske navnet på Australbukta, da rapporten ble publisert i februar. Haaland innrømmer overfor VG at de har fått en del negative kommentarer. – Dessverre ser vi at mange av disse er påvirket av kampanjemateriell på nettet, som gir et svært feilaktig inntrykk av prosjektet, spesielt risikoen for et alvorlig oljeutslipp og eventuelt konsekvensene av dette. Det er synd at slik misvisende informasjon har ført til unødvendig frykt, sier Haaland. Nathaniel Pelle i organisasjonen Greenpeace har vært en sentral røst blant kritikerne, og organisasjonen hans var tidlig ute i sosiale medier med dette bildet: Han sier til VG at han også tror miljørapporten i sin nåværende form neppe blir godkjent. – Equinor har uttalt at de ikke kommer til sette i gang prosjektet hvis de ikke har støtte i lokalsamfunnene. At det har mottatt over 30.000 innspill er jo et klart tegn på at de ikke har det, sier Pelle. I miljørapporten skrev selskapet at en alvorlig ulykke ved det planlagte borefeltet kunne føre til – i ytterste konsekvens – at selveste Bondi Beach kunne bli rammet av oljesøl. Det høyst hypotetiske skrekkscenarioet fikk raskt ben å gå på blant flere miljøvernorganisasjoner. Den gang sa Haaland følgende til VG: – Som en del av vår plan har vi lagt ved ulike scenarioer. De viser ikke hvordan et oljeutslipp vil se ut, men områder der vi vil måtte planlegge for beredskap dersom vi simulerer hundre ulike oljeutslipp. Disse simuleringene legger til grunn at vi ikke gjør noen tiltak. Og vår miljøplan går gjennom den beredskapen vi har for å håndtere en usannsynlig hendelse og de tiltakene vi vil gjennomføre, sier Haaland. Pelle svarer på sin side at kartet viser hele området som kan bli påvirket. – Dette er ikke påstander vi bare har funnet på, de er hentet ut fra Equinors egen rapport, sier han til VG. Greenpeace-aktivisten legger til at oljeselskapet BP, som i sin tid eide boretillatelsen sammen med den gang Statoil, i sin miljørapport predikerte et enda verre katastrofebilde. – Ved et usannsynlig utslipp vil vi selvsagt jobbe fra første minutt med å stoppe et utslipp. Dette kartet viser altså ikke det potensielle omfanget av ett utslipp, men mulige påvirkningsområder når en simulerer 100 verste mulige scenarioer, svarer Haaland.Tross reaksjonene angrer ikke Equinor på at de har delt en så omfattende rapport så tidlig i prosessen: – En av Equinors verdier er åpenhet, og vi mener det er viktig å være åpne om vår virksomhet og planer. Vi registrerer også den australske ressursministeren nå har annonsert endringer i regelverket, som gjør at alle andre selskaper må gjennom en tilsvarende prosess i fremtiden. Avisen The Guardian omtalte nylig at fire aktører har registret seg som Equinor-konsulenter i et offentlig lobbyregister for personer eller selskaper som bistår utenlandske selskaper i Australia. Til dette sier Equinor – For oss er det viktig å ha god myndighetskontakt, slik at vi kan forstå australsk politikk og politikerne får god informasjon om våre planer. Til dette bruker lokalt ansatte og eksterne rådgivere med relevant kompetanse og erfaring, slik vi også gjør det i Norge og andre steder. Dette er helt vanlig for energiselskaper i Australia.Brynn O’Brien, som leder Australasian Centre for Corporate Responsibility, sier til VG at det i utgangspunktet ikke er noe galt ved slik konsulentbruk, men hun mener det blir problematisk når denne praksisen bidrar negativt i arbeidet for å nå klimamålene vedtatt i Parisavtalen – som Equinor har uttrykt at de forholder seg til. Hun hevder også at APPEA, en australsk bransjeorganisasjon Equinor er medlem av, er en av verstingene i klassen, og konsekvent motarbeider politiske forsøk på å sette klimamål på dagsorden i Australia. – Hvis Equinor og Norge virkelig tar forpliktelsen i Parisavtalen alvorlig, burde de avslutte samarbeidet med lobbyister som prøver å undergrave Australias forsøk på å nå tilsvarende mål, skriver hun i en e-post til VG. APPEA har foreløpig ikke besvart VGs henvendelser om utspillet. Equinor skriver følgende i en e-post til VG mandag: – Vi er medlem i slike organisasjoner for å dele kunnskap og å jobbe sammen med andre selskaper i bransjen. Equinor støtter målene i Parisavtalen og jobber aktivt både med å redusere utslipp fra egen produksjon av olje og gass, samt å investere i fornybar energi. Australia har ansvaret for sin egen energipolitikk, og vi er til stede fordi myndighetene ønsker olje- og gassvirksomhet i landet. Pelle i Greenpeace mener at Equinors kobling til konsulenten Bindi Grove, som tidligere var stabssjef for ressursministeren i Australia, er problematisk for demokratiske prosesser i landet. – Koblingen mellom politikere, lobbyister og olje- og gassindustrien er en av grunnen til at australske myndigheter har fått kritikk av Transparency International, hevder han. – Det er helt vanlig at selskaper bruker personer med kompetanse på de lokale politiske forholdene til å gi råd og innspill. Når det gjelder Grove sluttet hun i stillingen som stabssjef for ressursministeren i 2012. Derfor byttet Statoil navn til Equinor:
Den norske oljegiganten satte sinnene i kok da de skisserte katastrofale konsekvenser ved en eventuell boreulykke utenfor den australske sørkysten.