Hvem blir Bans arvtaker?
I kveld avholder Sikkerhetsrådet sine første, uformelle avstemning om hvem som skal bli FNs nye generalsekretær. Det er den første av flere, før Sikkerhetsrådet enes om en kandidat i løpet av høsten. Etter den første avstemningsrunden leder Amtónio Guterres, som tidligere har vært Portugals statsminister, foran den tidligere slovenske statsministeren Danilo Turk. Det er 15 medlemmer i Sikkerhetsrådet stemmer over de 12 kandidatene. Hver av de har én stemme hver, og på stemmeseddelen kan medlemmene markere om de stiller seg positive eller negative til kandidaturet – eller krysset av for «ingen mening». Sett? FNs Høykommisær: Tre norske brudd på menneskerettigheteneTidlig pekte det seg ut tre favoritter: Lederen i FNs utviklingsfond, Helen Clark, tidliger høykommisær for flyktninger António Guterres, og Irina Bokova, direktør for UNESCO. – Så kom Argentinas utenriksminister Susana Malcorra og meldte seg på. Hun blir sett på som en interessant kandidat i diplomat-miljøet, sier Torunn L. Tryggestad ved Institutt for fredsforskning (PRIO). Felles for alle favorittene er at de har bakgrunn fra FN-systemet og fra nasjonal og internasjonal politikk. Begge deler er viktig, sier Tryggestad. – Det er stort behov for reformer i FN, og stort behov for å få ulike deler av systemet til å snakke sammen. Det er mye enklere å ta fatt på den jobben når man har organisasjonskunnskap. Og det å ha med erfaring fra nasjonal og internasjonal politikk er viktig når du skal stå opp mot stormakter som Russland og USA, sier Tryggestad. I tillegg trekker hun fram evne til å kommunisere som en vesentlig egenskap. – Ban Ki-moon har blitt sett på som en lite karismatisk generalsekretær, både fordi han snakker dårlig engelsk, men også fordi han ikke er å flink til å kommunisere et budskap. Mange mener vi trenger en generalsekretær som evner å stå fram med tyngde og moralsk kraft, og forsvare menneskerettighetene, sier forskeren.Ban Ki-moons etterfølger skal tiltre stillingen i januar 2017, og mange ønsker at det for første gang i FNs historie blir en kvinne. Det er også ventet at den neste generalsekretæren kommer fra Øst-Europa, den eneste regionen som aldri har vært representert i toppjobben. – Hva man lander på, er vanskelig å vite. I FN-systemet har det utviklet seg en sedvane om at denne typen stillinger skal rotere. Nå er det Øst-Europa som står for tur. Der peker de fleste på Bokova, men hun har ikke vært en så populær leder for UNESCO, sier Tryggestad, og legger til: – Det har vært stort press på FN, fra medlemsland og sivilsamfunn, om at den neste generalsekretæren må bli en kvinne. Det er en type press som FN vanskelig kan stå imot, hvis man vil vise at FN står for nytekning og reform. Jeg blir overrasket hvis det ikke blir en kvinne, sier Tryggestad.Som øverste leder for FNs utviklingsprogram (UNDP) er Helen Clark i dag den høyest rangerst kvinnen i FN-systemet. Hun var statsminister på New Zealand fra 1999 til 2008, og regnes som en handlekraftig kandidat. Hun har tatt til orde for reform av og nye medlemmer i Sikkerhetsrådet. I kjølvannet av terrorangrepene i Nice og Orlando har hun uttalt at FN må gjøre en bedre jobb med å bekjempe de grunnleggende årsakene til ekstremisme og global usikkerhet. – Vi bruker verktøy fra forrige århundre for å kjempe dagens kamper. Vi kan gjøre bedre enn som så, sa hun i et intervju med The Guardian.Tidligere utenriksminister i Bulgaria, Irina Bokova, regnes som et sterkt navn fra Øst-Europa. I 2009 ble hun den første kvinnelige direktøren for UNESCO, som er FNs organisasjon for utdanning, vitenskap og kultur. Hun har også vært utenriksminister en kort periode, og anses som prorussisk. Hun høstet kritikk da hun bidro til at Palestina ble medlem av UNESCO i 2011.Guterres er en av de mer profilerte kandidatene. Han var statsminister i Portugal fra 1995 til 2002, og var FNs høykommisær for flyktninger fra 2005 til 2015, og regnes som en sterk kandidat.Utenriksminister i Argentina. Har hatt ulike stillinger innen FN, og fram til 2015 var hun kabinettsjef for generalsekretæren. Ifølge Tryggestad ses hun på som en interessant kandidat blant annet fordi hun har jobbet på Ban Ki-moons kontor, og kjenner FN-systemet fra innsiden.Er tidligere klimasjef i FN, noe som vil si at hun ledet sekretariatet som følger opp FNs klimakonvensjon. Hun var også en av nøkkelpersonene bak klimaavtalen i Paris, skriver the Guardian. I et intervju med magasinet TIME sier hun at det viktigste for å gjøre FN til en mer effektiv organisasjon er å øke tilliten mellom medlemslandene, og å øke tilliten medlemslandene har til FN som institusjon.Tidligere visestatsminister og utenriks- og europaminister i Kroatia. Hun ledet landets medlemskapsforhandlinger med EU, og er for tiden nestleder i nasjonalforsamlingen i Kroatia. Pusić har sagt at hun vil revolusjonere måten FN jobber med menneskerettigheter på, med særlig fokus på kvinners rettigheter.Gherman er datteren til Moldovas første president, og har vært utenriks- og europaminister i Moldova fra mai 2013 til januar 2016. Hun har også vært ambassadør i en rekke europeiske hovedstader. I FN har hun først og fremst involvert seg i utviklingsagendaen, og vært opptatt på menneskerettigheter og likestilling. Den langvarige konflikten mellom Moldova og Russland om utbryterregionen Transnistria kan imidlertid føre til at hun møter motstand fra Russland.Tidligere president i Slovenia. Han var visesekretær i FN under Kofi Annan, og regnes som en svært erfaren diplomat. Ifølge The Guardian regnes han som en av grunnleggerne av det moderne Slovenia, og har lenge vært involvert i arbeid i FN. I 1985, da han var 33 år, skrev han utkastet til FNs erklæring om retten til utvikling, som ble vedtatt av FNs generalforsamling i 1986.Til tross for at han er den yngste av kandidatene, har Igor Lukšić rukket å være både statsminister og finansminister i Montenegro. Nå er han utenriksminister og visestatsminister. I Montenegro regnes han som pro-vestlig og pro-NATO, noe som neppe vil gi ham særlig støtte fra Russland.Er tidligere utenriksminister i Serbia, og har vært president for FNs generalforsamling. Han har varslet at han ønsker en sterkere rolle for FNs fredsbevarende operasjoner, og har publisert et manifest med flere enn femti løfter om hvordan FN kan gjøres relevant igjen.Visestatsminister og utenriks- og europaminister i Slovakia. Han har tidligere vært Slovakias ambassadør i Japan, Serbia, Albania og Makedonia.Makedonias tidligere utenriksminister har vært president i FNs hovedforsamling og FNs spesialutsending for klimaendringer. Han hevder også å kunne snakke ni språk flytende – skjønt, fire av dem skal være ganske like, ifølge the Guardian. Kilder: NTB, The Guardian, TIME
Portugisiske António Guterres vant den første runden i prossesen om å velge Ban Ki-moons etterfølger som FNs generalsekretær.