Senterpartiet vil fjerne trosstøtte til utenlandske statsborgere
184 000 mennesker uten norsk statsborgerskap genererer i dag statsstøtte til forskjellige tros- og livssynssamfunn. Dette utgjør i overkant hele 30 prosent av medlemsmassen utenom Den norske kirken, og koster til sammen over 174 millioner kroner i 2016. De seks største mottakerne er kristne menigheter. Dette kommer fram i et skriftlig spørsmål stilt til kulturministeren av Stortingsrepresentant Jenny Klinge (Sp) – Vi må spørre oss om dette er en oppgave for den norske stat, sier Klinge til VG. Ville sparke generalsekretæren: Styret i Islamsk råd Norge ble nedstemtI førsteutkastet til Sps neste partiprogram foreslår en enstemmig programkomité å fjerne støtten for utenlandske medlemmer i norske trossamfunn. Om det blir vedtatt politikk avgjøres på landsmøtet i 2017. – Jeg har stor sans for forslaget. Dette har både praktiske og prinsipielle sider. Jeg hentet inn tallene for å få et best mulig grunnlag for debatt, sier Klinge som understreker at hun er klar over mulige motforestillinger. Hun mener det ikke er rimelig at Norge skal betale for religionsutøvingen til andre lands statsborgere, og at en ordning der kun norsk pass utløser støtte vil bli lettere og administrere og mer forutsigbar. Kristen-stevne inviterte omstridt predikant: Påstår å ha vekket døde til live– Vi er i en dårligere økonomisk situasjon enn tidligere. Vi har for første gang på et kvart århundre underskudd i statsbudsjettet. Da bør en først og fremst kutte i ordninger som er ufornuftige og som vil bety lite for de som blir rammet, sier Klinge. – Vi ønsker at de som skal dra nytte av offentlige goder, skal være norske statsborgere, forklarer leder av Sps programkomité Ola Borten Moe om bakgrunnen for forslaget til Vårt Land, som omtalte saken først onsdag morgen. Gunnar (17) skulle opp i kristendom: Anla Luther-sveisOslo katolske bispedømme er den største mottakeren av statsstøtte for utenlandske statsborgere, og mottar rundt 72 millioner i år. Den nest største mottakeren er den svenske kirken i Norge, med 20 553 slike medlemmer. Det tilsvarer en overføring på 20 millioner kroner i 2016. Menigheten består nesten utelukkende svenske statsborgere. Den norske kirken i Stockholm mottar på sin side ikke penger fra den svenske staten, skrev Aftenposten i mars. Sogneprest i Den svenske kirkens menighet i Oslo, Per Anders Sandgren, mener det ikke kan sammenlignes, ettersom alle trossamfunn i Sverige finansieres med medlemsavgift. Han er ikke enig i at ordningen er urimelig. – Det er ikke den norske statens oppgave å betale for oss, men den norske staten tatt på seg ansvaret å gi alle som bor her muligheten til å utøve sin religion uavhengig av pass. Dette er i hovedsak mennesker som betaler skatt og bidrar til samfunnet som alle andre, sier han til VG. Nettskjema ga medlemsflukt: 15.000 ut av Kirken på fire dagerHan kaller forslaget «interessant» og setter spørsmålstegn ved hvor gjennomtenkt det er. Forslaget ville vært katastrofalt for en menighet som baserer nesten alle sine inntekter på sine utenlandske medlemmer. – Konsekvensene av dette for oss trenger man ikke være noe geni for å forstå, sier Sandgren. Kommentar: Fra sektmedlem til folkekirkenTros- og livssynssamfunn ligger under kulturdepartementet, som sier ordningen med støtte til utenlandske statsborgere skal gjennomgås neste år. – Dagens ordning er raus. Hvor raus og omfattende den skal være kommer departementet tilbake til når et høringsnotat om en ny helhetlig lov for tros- og livssynssamfunn etter planen sendes ut i løpet av 2017, skriver ekspedisjonssjef Ingrid Vad Nilsen i Kulturdepartementet i en epost til VG. PS! Den norske kirke er også åpen for ikke-norske statsborgere som er døpt og bosatt i Norge. Statsstøtten til Den norske kirke er imidlertid uavhengig av antall medlemmer. Overføringene til andre trossamfunn regnes ut ved at man deler summen Den norske kirke får på antall medlemmer, og gir ut tilsvarende.
Flere norske trossamfunn har nesten bare utenlandske medlemmer. En dyr ordning som må diskuteres, mener Senterpartiet.