Politiet: – I ytterste konsekvens kan en siktet få et sentralt vitne i en straffesak drept over telefonen
Det har Høyesterett bestemt. Dersom loven ikke endres, frykter politiet for konsekvensene: At kriminelle slipper unna tiltale i alvorlige straffesaker. – En siktet kan få viktige bevis fjernet og vitner truet til taushet bare ved å ringe ut. I ytterste konsekvens kan en siktet få et sentralt vitne i en straffesak drept over telefonen, sier politiinspektør Grete Lien Metlid, sjef for Etterretning og etterforskning i Oslo politidistrikt, til VG. Kriminelle som planlegger flukt eller en terrorsiktet som iverksetter nye terroraksjoner i telefonsamtaler, er andre scenarioer politiet ser for seg. Avgjørelsen fra Høyesterett kom tidligere i høst. Les den her. I den vises det til at viderekobling av telefonsamtaler med varetektsfanger med brev- og besøksforbud ikke er straffbart etter straffeloven §170 – som handler om å bryte «forbud som er fastsatt av en domstol». – Vi ble overrasket over avgjørelsen fra Høyesterett. Denne problemstillingen var ukjent for oss, sier Metlid. Bakgrunn: Advokat ba torpedo kidnappe voldtektsoffer Etter den gamle straffeloven kunne en advokat som viderekobler telefonsamtaler straffes for «grov uforstand i tjenesten», ifølge Høyesterett, men «at lovgiver ønsket å fjerne denne muligheten fra og med ikrafttreden av gjeldende straffelov.» Straffeloven 2005, altså gjeldende straffelov, trådte i kraft 1. oktober 2015. Politiet mener viderekobling av telefonsamtaler med varetektsfanger kan straffes etter bestemmelser i Domstolloven, men disse gir kun anledning til bøtestraff og rammer heller ikke forsøk på slike handlinger. Dette er ikke kraftfullt nok, mener politiet, som foreslår følgende: • Strafferamme på minimum ett års fengsel, noe lavere medfører at forsøk på slike brudd ikke er straffbart. • Gjeninnføre straffansvar for advokater som begår brudd på tjenesteplikter og grove brudd på advokatetiske regler.• 15. juni 2016 avslørte VG at advokaten Amir Mirmotahari (40) ba en torpedo om å kidnappe et voldtektsoffer i forkant av en rettssak. • Dagen etter avsløringen ble Mirmotahari pågrepet av politiet, og halvannet år etter pågripelsen sitter han fortsatt i varetekt. • Politiets siktelse mot Mirmotahari blir stadig utvidet til å gjelde nye lovbrudd, og han er blant annet siktet for drapsforbund, drapstrusler, forbund om kidnapping, grov korrupsjon og hvitvasking. • Den omfattende straffesaken er fortsatt under etterforskning, og Mirmotahari ble 15. november varetektsfengslet for nye åtte uker. • I kjølvannet av VGs avsløringer ble Mirmotahari fratatt bevillingen og stemplet som uskikket til å være advokat. – Nå må lovgiver komme på banen raskt og tette dette hullet i loven. Det haster å få endret dette. Et forbud må være et forbud, sier Metlid, som mener det er viktig med et lovverk som håndterer utvikling og ny teknologi. Politiinspektøren understreker at de aller fleste advokater er hederlige, hardtarbeidende – og har en høy etisk standard. – Men i alle yrkesgrupper finnes det unntak, sier Metlid. Bakgrunnen for avgjørelsen fra Høyesterett stammer fra den omfattende straffesaken mot Amir Mirmotahari (40) – en sak som Oslo-politiet fortsatt etterforsker med full styrke. Politiet mener Mirmotahari har viderekoblet et stort antall telefonsamtaler for varetektsfanger, klienter han hadde før han ble pågrepet i kjølvannet av VGs avsløring i fjor sommer. – Vi vet at han i løpet av et år hadde mange tusen oppringninger fra innsatte i fengsel, og vi antar at en betydelig andel av disse telefonsamtalene ble viderekoblet. Men vi er nå avskåret fra å undersøke dette nærmere, sier politiadvokat Ragnvald Brekke. VG har tidligere skrevet om to mindreårige jenter, begge ofre for menneskehandel, som ble oppringt fra Mirmotaharis mobiltelefon som var viderekoblet til et fengsel hvor en kroatisk mann satt i varetekt. – Den saken er et veldig godt eksempel på hvordan fornærmede eller vitner kan bli påvirket. Enten ved at de nekter å vitne, eller som i dette tilfellet: Forsvinner fra landet, sier Brekke. Jentene møtte ikke som vitner da rettssaken mot den kroatiske mannen gikk for Oslo tingrett tidligere i år. Kroaten ble likevel dømt til fengsel for menneskehandel og for å ha utnyttet jentene. – Advokatforeningen er skeptisk til å innføre nye lovregler med utgangspunkt i en helt spesiell enkeltsak, som denne saken mot Mirmotahari er. Dersom man skal vurdere endringer så må det skje med utgangspunkt i et grundig lovarbeid, ikke mens politiet står midt i etterforskningen av en alvorlig straffesak, sier advokat Halvard Helle. Helle er leder av Advokatforeningens lovutvalg for strafferett og straffeprosess. Han peker på at Mirmotahari mistet advokatbevillingen kort tid etter VGs avsløringer sommeren 2016. – Disiplinærsystemet for advokater fungerer godt, noe denne saken viser. Han mistet bevillingen på grunn av klare etiske brudd. Det samme vil gjelde andre advokater. Viderekobling av telefonsamtaler med varetektsfanger er et klart etisk brudd, som vil kunne få umiddelbar konsekvens i form av at man mister bevillingen, sier Helle. Han mener politiet tar feil når de fremstiller viderekobling av telefonsamtaler som et utpreget samfunnsproblem. – Jeg tror det er viktig at Oslo-politiet ikke tar for mye Møllers tran mens de står midt i en etterforskning av en straffesak. I Norge er det tradisjon for foreta grundige, uavhengige evalueringer av store straffesaker når man har etterforsket saken ferdig og står med en eventuell rettskraftig dom i hendene. Det er uheldig at slike utspill kommer midt i etterforskningen, sier Helle.Del 1: Advokaten og torpedoen Del 2: Den nye nattklubben Del 3: Menneskehandel-ofre oppringt fra advokatens telefon Del 4: Mystisk person visste om kidnappingsplaner Del 5: Jakten på de ukjente pengeutpresserne
Varetektsfanger kan fritt ringe til sin advokat som igjen kobler samtalen videre til andre personer – uten at de to bryter rettslige forbud mot kommunikasjon.