Helseministeren om fastlegemangelen: – Kommunene har skylden
– Kommunene har vært altfor passive med rekrutteringsarbeidet, sier Høie. VGs kartlegging viser at mange hundre tusen innbyggere rammes av rekrutteringssvikt til fastlegehjemler i kommunene. Kommuner får få søkere når de lyser ut stillinger, og mange av de som søker er ikke kvalifiserte. VG Spesial: Sjekk fastlegesituasjonen i din kommune Helseministeren mener lederne for helsetjenestene i de ulike kommunene så langt ikke har tatt ansvar, siden fastlegeordningen ble innført i 2001. – Fastlegeordningen er et kommunalt ansvar. Mange kommuner har ikke tatt inn over seg at de er nødt til å ha en tenkning om hvordan de skal rekruttere leger inn i denne tjenesten. Der har de en jobb å gjøre, sier Høie til VG. – Umulig å kombinere med et vanlig liv: Ane (43) sier opp fastlegejobben Slik beskriver kommunene fastlegesituasjonen i Norge nå:Flere av landets kommuner beskriver fastlegesituasjonen som kritisk. De må ty til dyre vikarbyråer, pasientene må stadig vekk forholde seg til nye vikarer og noen av pasientlistene har ingen fast lege å forholde seg til. Flere av dem VG har snakket med mener fastlegeordningen er i ferd med å bryte sammen. Dette avviser helseministeren. – Det er ikke riktig. Vi har en relativt god legedekning i Norge, og vi har fått flere fastleger enn det befolkningsutviklingen skulle tilsi. Samtidig legger han ikke skjul på at han er bekymret, og at det nært forestående generasjonsskiftet er spesielt utfordrende. Nesten 30 prosent av fastlegene er i aldersgruppen 55 til 67 år. – I tillegg ser vi at den nye generasjonen leger kvier seg for å overta praksiser der de er selvstendig næringsdrivende. Da er vi nødt til å se på hvordan vi skal møte dem, sier han. Helseministeren mener primærhelsetjenesten ikke har fått den oppmerksomheten den har fortjent fra nasjonalt hold, og at det var grunnen til at han tok initiativ til å lage en egen stortingsmelding om tjenesten. – Da samhandlingsreformen kom snakket daværende helseminister Bjarne Håkon Hansen om behovet for flere fastleger, men han gjorde ingenting med det. Det ble ingen diskusjon eller utvikling knyttet til hvordan primærhelsetjenesten skulle være. Det ble for første gjort noe med da jeg la frem primærhelsemeldingen, sier helseministeren. VG kommentar: Fast lege, fast lønnTil tross for at han mener det er kommunene som har hovedansvar for å finne nye og effektive rekrutteringsmetoder, understreker han at regjeringen har satt i gang flere tiltak for å gjøre fastlegeordningen bedre - både for legene og pasientene. Slik vil helseministeren løse utfordringene: • Krav om spesialisering: Fra 1.mars i år har det vært et krav at fastleger må være spesialister i allmennmedisin. Dette er et av tiltakene helseministeren mener vil bidra til å løfte statusen til fastlegene, og dermed gjøre yrket mer attraktivt for de unge. • Primærhelseteam: Regjeringen vil at helsepersonell som leger, sykepleiere, psykologer og fysioterapeuter skal jobbe i tverrfaglige team i kommunene. Seks kommuner skal delta i pilotprosjektet som vil vare i tre år fremover. Ifølge Høie vil dette føre til at fastlegene får flere å fordele oppgavene på, og at den personlige økonomiske risikoen ved å starte opp legepraksis blir mindre. • Rekrutteringsstillinger: – Her har vi allerede kommet i gang med et pilotprosjekt i Hordaland. Dette vil bidra til at de unge får trygghet i utdanningsperioden og når de skal starte opp som fastlege, sier han. Helseminister Bent Høie mener disse tre tiltakene både vil bidra til å gjøre arbeidsmengden til fastlegene mindre, og til å gjøre fastlegeyrket mer attraktivt. I tillegg understreker han at kommunene må komme opp med nye løsninger for hvordan de skal rekruttere bedre. – Her vil de finne mange gode løsninger i primærhelsemeldingen, og ved å se til andre kommuner som har lykkes. Her har kommunene et stort handlingsrom som de ikke benytter seg av, sier helseministeren.
Kommuner over hele landet sliter med å skaffe leger til innbyggerne sine. Helseminister Bent Høie (H) mener de må skylde seg selv.