Her står slagene om Obamas fremtid
* USA holder valg annethvert år. Siden presidenten velges for fire år, gjelder mellomvalget bare Kongressen, guvernører og lokalvalg. * Valget er første tirsdag i november, i år 4. november. * Senatorene velges for seks år og medlemmene av Representantenes hus for to år. * Cirka en tredel av de 100 senatorene og samtlige 435 medlemmer av Representantenes hus er på valg i år. * Hver av de 50 delstatene har to senatorer og et antall medlemmer av Representantenes hus som står i forhold til folketallet. * Tynt befolkede stater som Wyoming og Alaska har bare ett medlem av Representantenes hus, mens den største, California, har 53. * I dag har Demokratene 55 senatorer, inkludert to uavhengige, og Republikanerne 45. * Demokratene har 198 og Republikanerne 234 medlemmer i Representantenes hus. Tre plasser er ledige. (©NTB) - Barack Obama er svært avhengig av hvordan stemmingen vil slå ut i dag. Hvis republikanerne vinner flertall i Senatet, slik det ser ut, har det ikke bare praktisk betydning, men også svært symbolsk betydning, sier Professor Ole M. Moen til VG. Det er 100 seter i det amerikanske senatet. Per dags dato har republikanerne 45 av dem. Får de seks seter til har de det avgjørende flertallet. Ole M. Moen trekker fram seks stater han mener det et ekstra spennende å se på, når amerikanerne nå går til valgurnene. Dette er stater der Demokratene har seter som republikanerne trenger: Arkansas: Kampen om Arkansas sies å være en nøkkel: Demokraten Mark Pryor er sterkt utfordret av krigsveteranen og den ferske republikaneren Tom Cotton. Racet er jevnt, men Cotton ser ut til å trekke det lengste strået. Mitt Romney slo Obama i denne delstaten i 2012. North Carolia: Kampen om denne østlige delstaten følges ekstra nøye: Her er den demokratiske senatoren Kay Hagan, utfordret av republikaneren Thom Tillis. Ifølge New York Times, har Hagen ikke nølt med å understreke forskjellen mellom henne og president Obama under valgkampen, blant annet når det kommer til innvandring- og handelspolitikk. Hun har understreket sine sterke bånd til militæret: Hennes mann er Vietnam-veteran og hennes far og bror er offiserer i Marinen. Montana: Moen trekker også fram Montana, som en stat der Demokratene mest sannsynligvis vil måtte gi tapt. En uventet vending i styrkeforholdene fant sted da den sittende demokratiske senatoren John Walsh måtte gi seg etter en skandale, der det kom fra at han har plagiert store deler av sin masteroppgave på United States Army War College. Den republikanske kandidaten Steve Daines har overtaket både ressursmessig og stemmemessig, over skolelæreren Amanda Curtis, som er den demokratiske kandidaten. - Den rutinerte senatoren som måtte gå av, har ikke sørget for god nok ettervekst av politisk sterke alternativer, sier Ole M. Moen. KOMMENTAR: Obama er ferdig Iowa: Racet om å ta over for den liberale demokraten Tom Harkin, har fått mye oppmerksomhet i amerikanske medier. Den republikanske kandidaten Joni Ernst fikk mye oppmerksomhet da hun i vår erklærte i en reklame: «Jeg vokste opp med å kastrere griser på en gård i Iowa. Så når jeg kommer til Washington, vet jeg hvordan jeg skal kutte dem». Og hun sjokkerte mange da hun fortalte at hun bærer håndvåpen for å beskytte seg mot trusselen fra lovbrytere eller myndighetene. New Hampshire: I den tradisjonelt konservative staten er det kamp om setet som nå holdes av demokraten og den tidligere guvernøren Jeanne Shaheen. Konkurrenten hennes er republikaner som har vært på flyttefot: Scott Brown ble nemlig slått i gjenvalget i Massachusetts, og valgte å flytte. Ifølge amerikanske medier ligger foreløpig Shaeen litt foran, men det vil bli kamp til døren. Louisiana: Den siste delstaten professor Ole M. Moen trekker fram er Louisiana. Her sier valgloven at vinneren må få minst 50 prosent av stemmene. Skjer ikke det, vil det bli en ny valgomgang. To republikanske kandidater kjemper om å vinne setet til den sittende demokraten Mary Landrieu.- Jeg er spent på vippestatene. I motsetning til mange andre er jeg ikke så sikker på at republikanerne vil klare flertall i senatet. Det kan vippe den andre veien, selv om mye tyder på at det går Republikanernes vei, sier Moen. Han mener Demokratene nå er panikkdrevene. - Deres eneste sjanse er fremmøte blant velgere med svart og latinamerikansk bakgrunn. Demokratene er avhengige av deres stemmer, men de er mindre trofaste, og tradisjonelt ikke veldig interresert i mellomvalg.Demokratene forbereder seg på nederlag i det amerikanske mellomvalget, men finner trøst i en mulig revansj i presidentvalget om to år, skriver NTB tirsdag. - Den demografiske utviklingen taler til fordel for Demokratene ved valget i 2016. Det er også en stor sjanse for at partiet da vil vinne tilbake kontrollen med Senatet som det er forberedt på å tape i dagens valg, sier John Halpin i den demokratiske tenketanken Center for American Progress til nyhetsbyrået. Halpin viser til at unge, svarte og latinamerikanske velgere i større grad stemmer ved presidentvalg, noe som er til gagn for Demokratene. Å gjenvinne kontrollen over Kongressen, er langt vanskeligere for partiet, mener Halpin. Den Washington-baserte tankesmia har nære forbindelser til det demokratiske partiet. Håpet om å beholde flertallet i Senatet etter tirsdagens mellomvalg er lite. - Vi har lenge visst at det kom til å bli et vanskelig valg. Demokratene vil nok være tilfreds dersom valget ikke blir endelig avgjort i løpet av valgnatten. Det vil bli tolket som en moralsk seier i det minste.
For å kuppe Senatet i dagens mellomvalg i USA, må republikanerne ta minst seks seter fra demokratene. - Det står om Obamas ettermæle, sier professor Ole O. Moen.