Ekstremtørke gir kornsvikt og slakt
Den knusktørre leirjorden har samlet seg i små harde klumper. Mellom de tørre klumpene skyter enkelte grønne strå opp. – Her nytter det ikke å vanne, leirjorden blir hard som betong da. Denne jordtypen er helt typisk her på Romerike. Avlingene skulle egentlig vært en god halvmeter høye her. Det er helt ekstremt, forteller Lars Halvor Stokstad Oserud. Situasjonen for Stokstad Oserud, som holder til i Kløfta i Akershus , er langt fra unik. Tørken gjør at årets avlinger har fått skrinne kår over store deler av Sør- og Østlandet. For Stokstad Oserud, som har både korn og kyr, så rammer tørken på to fronter. – Det går mot gressmangel i store deler av Nord-Europa. Hvis kyrne kun spiser kraftfôr, så blir de dårlige i magen. Halm berger oss til en viss grad, men det er veldig næringsfattig. Det blir som om vi skulle overlevd på knekkebrød, eksemplifiserer han.Selv om situasjonen foreløpig ikke er kritisk for Stokstad Oserud, så står det dårligere til hos flere andre bønder, som trolig må slakte ned husdyrbestanden. – Hvor mye som må tas i prosent, vet jeg ikke. En jeg kjenner måtte ta ned fra 200 til 150 kyr, sier Sigurd Enger, som er fylkesleder i Akershus Bondelag Enger mener kornavlingene kan bli halvparten av et normalår, men med den værmeldingen vi har med tørt og varmt vær, så kan det bli enda verre. – Hvor mye tørke et område tåler, varierer mye. Det var en liten periode med regn her, men det kom på langt nær nok nedbør, fortsetter Enger. Målinger fra Blindern i Oslo viser at det ikke har vært tørrere i mai og juni siden 1994. Værprognosene for Sør- og Østlandet viser ingen bedring i sikte. Engen mener det er lite å gjøre når tørken blir så ekstrem. – Det har ikke vært så ille i den tiden jeg kan huske. Selv om det var tørt noen år på 90-tallet, så var det på langt nær den fôrmangelen vi går mot i dag, forteller Enger.Vanligvis kan en bonde kjøpe fôr fra andre, dersom det er dårlig i et område. Nå har det derimot tørke ført til dårlige avlinger i store deler av Nord-Europa. – Jeg skal klare meg, men jeg har ingenting å selge til bønder hvor tørken har rammet enda hardere. Selv om kornet ser grønt ut flere steder, så er det mye lettere enn vanlig, og det gir dermed mindre mat, sier han, og peker ut på et av jordene. Selv om værmeldingene ikke varsler regn med det første, så er optimismen til stede. – Kommer det regn nå, så er det håp for å berge oss litt inn. Mange er fortvilte, men vi står sammen, og galgenhumoren har vi med oss. Når det kommer til naturkreftene, så må vi erkjenne at vi er små i forhold til dem. Vi må huske at de gode årene skal betale for de dårlige, sier Stokstad Oserud.Selv om landbruket til enhver tid har vært avhengig av været, så mener ringerikebonden at været har blitt mer ekstremt de siste årene. – Vi ser en økning i ekstremvær, der vi oftere har lange perioder med regn eller tørke. For å komme igjennom uår, så har bøndene forsikringsordninger. – Forsikringen vil hjelpe, men en del bønder vil få likviditetsproblemer. Jeg tenker da mest på de i etableringsfasen som har høye lån og som skal betjenes, forteller Enger. Også i Rogaland ønsker de regn, selv om situasjonen ikke er like prekær som Østafjells, forteller lader i Bondelaget i Rogaland, Marit Epletveit. Nord i landet har de motsatt problem, med for mye nedbør og lave temperaturer. – Det er for tidlig å si noe ennå, men får vi temperaturer så trenger det ikke å bli så ille. Vi får sommerens første varmebølge nå, så vi håper det blir veldig bra, sier Ståle Nordmo Dveberg, som er leder i Nordland Bondelag.
Rekordlite nedbør sør i landet gjør at avlingene svikter, og flere bønder må slakte husdyr på grunn av fôrmangel.