Nå er det rentekrig mellom bankene
Even Westerveld, informasjonsdirektør i DNB Bank, tar ikke telefonen første gang VG ringer, men sender en SMS med teksten: «Vi har justeringene på blokka. Må bare avklare om vi kan gå ut med det enda». Bandt du renta da den var langt høyere? Da vil VG gjerne snakke med deg! Straks etter ringer han: – Vi har bestemt oss for å matche satsen til Nordea. Derfor senker vi fra 1,99 til 1,95 på lån for kundegruppene «unge» og «saga» fra torsdag morgen, sier Westerveld, og legger til: – Vi er klare til kamp. Dette er en fight om fastrenten som er bra for forbrukerne. Ringte banken: Slik kan du spare tusener på lavere rente Bakgrunnen for «krigserklæringen» er at Nordea i går morges senket fastrenten til 1,95 prosent (nominell) for tre års bindingstid. Dette gjelder kunder i Nordea Premium, Private Banking og alle under 34 år. John Sætre, leder av Nordeas bankvirksomhet i Norge, forteller at utvikling i markedsrentene har gjort det mulig for dem å tilby rekordlave renter til sine kunder. På spørsmålet om de nå vil ta opp kampen med DNB, svarer han: – Konkurranse er bra, men vi ser ikke på dette som en kamp. Men hvis andre banker ønsker å konkurrere med oss, må de gjerne gjøre det. Storebrand var den første banken i Norge som senket fastrenten til under to prosent. I november satte de renten på tre år ned til 1,99. Nå ønsker kommunikasjonsdirektør Bjørn Erik Sættem de andre bankene velkommen etter. – Vi har vært billigst på fastrentelån siden november – for alle kunder. Nå, fire måneder senere, kommer de andre storbankene med lignende tilbud. Man kan si at det er en liten rentekrig på gang. Også etter at VG publiserte denne artikkelen, har det vært bevegelser på rentefronten. Ved 09-tiden onsdag tikket det inn en melding fra den Danske Bank, som opplyser at de kutter fastrenten til alle fra og med i dag; 1,95 om man tar tre års bindingstid, 2,30 om man tar fem års binding og 2,95 til de som tar ti års ventetid. Rådvill? Her er finanselitens beste råd for din økonomi i årVerdens sentralbanker har de siste årene senket rentene til bunnivå. I Norge har også økt oppmerksomhet på boliglån, kombinert med konkurranse om de beste kundene, bidratt til kamp mellom bankene, tror fagsjef for personlig økonomi ved BI, Dag Jørgen Hveem. – Som vi har sett den siste tiden, er det tøff konkurranse om de beste kundene, enten det er akademikere eller andre som det for banken vil være god inntjening på over tid. Det er viktig å huske at bunnrenten som bankene nå kriger om å sette lavest, ikke gjelder alle, forklarer han. – For å si det sånn, dette er ikke en rente som tilbys pensjonistforeninger. Hveem sier at dagens rentekrig er bra for forbrukerne, men at man selv må være bevisste på å utnytte situasjonen. – For de kundene som vet å utnytte konkurransen, er det vi nå ser veldig positivt. I dag er det gratis å låne penger når skatt og prisstigning tas hensyn til. Men man må selv følge opp at renten reduseres på eget lån. – Ikke tro at det automatisk gjelder deg, dersom du leser i et avisen at banken har satt ned renten, advarer han. Les også: – 2015 var tøft. 2016 kommer til å bli BEINTØFTGeir Ormseth, redaktør for Smarte Penger og ekspert på privatøkonomi, observerer rentekrigen med interesse. – Tradisjonelt sett har man rentekrig på flytende boliglånsrente, men nå er fastrenten lavere enn den flytende. Det er unormalt, og ved at mediene har økt fokus på den, øker også konkurransen blant bankene. Ormseth forklarer at i prinsippet er fastrenten vi har på lånene våre i dag negativ. Selv om renten er på 1,95, vil det man betaler være under null om man trekker fra inflasjon og skatt. Regnestykket setter han opp slik: Hvis lånerenten er på to prosent, man skatter 0,5 prosent og inflasjonen er på to prosent, blir renten på -0,5 prosent. – Det fører til Robin Hood-tilstander i rentemarkedet. De med gjeld i banken har negativ rente, og hvem betaler for det? Jo, det gjør de som har penger i banken, fordi man i dag taper på å ha sin formue stående der. – Dermed kan man si at det går penger fra de formuende til dem med gjeld, fordi inflasjon gjør at hver krone du har lånt, blir mindre verdt. Normalt ville rentemarkedet kompensert for dette med høye renter, men slik er det ikke nå. Les også: Ledigheten sprer seg til andre yrkerTorsdag i neste uke, 17. mars, er det rentemøte i Norges Bank. Der informerer sentralbanksjef Øystein Olsen om hva som vil skje med styringsrenten i Norge fremover. Den er allerede på rekordlave 0,75 prosent. Nå spår flere eksperter at den skal ytterligere ned. – Renten blir redusert til 0,5 prosent og renteprognosene blir nedjustert. Det betyr at en ytteligere reduksjon vil bli sterkt signalisert, spår Hveem. Det samme tror Ormseth fra Smarte Penger. Sjefsøkonom i Eika Gruppen, Jan L. Andreassen, drar den enda lenger: – Jeg tror Norges Bank vil ha negativ styringsrente innen neste sommer, sier han. For de med boliglån kan dette bety at både fastrente og flytende rente blir enda lavere innen et år. Andreassen spår at innen sommeren 2017 vil de laveste boliglånsrentene ligge på mellom 1 og 1,5 prosent. Det er flere ting som styrer renten, som stigende arbeidsledighet, lav lønnsvekst og internasjonale forhold. Sverige og Danmark har allerede negativ styringsrente – altså renter på under null prosent. – Vi kan ikke ha noe særlig over null i det lange løp vi heller, uten at kronen vil styrke seg ubehagelig mye, spår økonomen. Les også: – Boligprisene skal dobles Han avslutter med et par råd til forbrukerne: – Ikke bruk alle pengene du tjener på renter – spar dem! Hold din sti ren, unngå inkasso, vær i fast arbeid og unngå for mye gjeld. Og så er det bare å flyte på bølgen.For folk flest kan det være vanskelig å vite hva som er forskjellen på flytende og fast rente, for ikke å snakke om hvilke av de to alternative man bør velge. Her får du gode råd ekspertene: fra fagsjef for personlig økonomi ved BI Dag Jørgen Hveem, sjefsøkonom i Eika-gruppen, Jan L. Andreassen og redaktør i Smarte Penger Geir Ormseth deg sine råd. 1. BIND RENTA Geir Ormseth tror mange kan være godt tjente med å binde renten nå, da det er begrenset hvor mye lavere den kan bli. – Men velg tre eller fem år, ikke ti. Et argument er at om man ønsker stabile utgifter, bør man binde renten. Finner man i tillegg den banken med billigst fastrente, så har du sikret deg selv det billigste lånet for den perioden du velger. 2. TA GREP SELV Dag Jørgen Hveem, fagsjef for personlig økonomi ved BI, advarer mot å tro at lave renter i banken automatisk gjelder deg. Skal du nyte godt av rentekuttene, må du selv ta grep. – Kort og godt – utnytt konkurransen. Det finnes bøtter og spann med eksempler på at renta på den enkeltes lån ikke blir nedjustert selv om den generelt settes ned. Ta kontakt med banken og følg opp! I motsetning til Ormseth, mener Hveem at man bør vente med å binde renta. – Fastrenten faller fortsatt, så vent med å binde til nivået faller ytterligere, om du har bestemt deg for å binde. 3. UTNYTT SITUASJONEN Jan L. Andreassen, sjefsøkonom i Eika-gruppen, råder forbrukerne til å utnytte den lave renten. – Bakteppet med et varig lavt rentenivå er at norsk økonomi stagnerer. Husk at mange yngre mennesker skal leve til de er 100 år. Og de siste 30 årene skal man leve av oppsparte midler. Du kan nesten ikke spare nok til alderdommen.
Etter at Nordea senket fastrenten til et historisk lavt nivå tirsdag, slenger de andre storbankene seg på. «Fight on! Vi matcher den satsen!» sier DNB når VG ringer.