Bøhler etter VG-dokumentar: – Det må ikke bli en sovepute at vi ikke har «svenske tilstander»
ARTIKKELEN ER OVER TO ÅR GAMMEL Den svenske avisen Aftonbladet har kunnet avsløre at en svensk familie kontrollerer forstaden Angered utenfor Göteborg. VG publiserer i dag tredje del i reportasjeserien «Den svenske mafiafamilien», historien om den svensk-libanesiske familien til Hashem Ali Khan. Familien har 120 medlemmer og er anmeldt for 200 lovbrudd de to siste årene. Men de fleste sakene når aldri rettsvesenet. Vitner har trukket seg og sakene blir henlagt. Frykt er hovedgrunnen forteller svensk politi til Aftonbladet. «Den svenske mafiafamilien»: Les første episode i VGs dokumentar herTidligere politisjef i Nordost i Göteborg, Ulf Merlander, forteller at Ali Khan-familien er kjent for «mord, utpressing, grov mishandling av kvinner, vold, trusler og narkotika- og våpenforbrytelser», og at de har hatt en svært negativ innvirkning på lokalsamfunnet i den svenske forstaden. Selv avviser Hashem Ali Khan at han bruker mafialignende metoder. Han ser seg som en hjelper av politiet, og sier han aldri har mottatt penger for å ordne opp i konflikter. Likevel er det bare noen i familien som har skattbar inntekt. – Dette er et urettferdig bilde som kommer utenifra. Når man leser beskrivelsene, så tror man at dette er en italiensk mafiafamilie som har egne regler, egne rettssaker og som har en som leder alle. Jeg er ikke mafia sånn at folk blir redd for meg. Jeg er en religiøs mann, sier Ali Khan til Aftonbladet. I juni 2017 presenterte politiet i Göteborg nye tall for såkalte "Særskilt utsatte områder", altså geografiske områder i Sverige hvor politiet ser ekstra store problemer. Antallet var økt fra 15 til 23. Områdene defineres som steder «det er allmenn avsky for å delta i rettssamfunnet» og «Det kan til og med forekomme systematiske trusler og voldshandlinger mot vitner, fornærmede og de som anmelder i området».Jan Bøhler (Ap) har lest VGs reportasjeserie om den svenske Ali Kahn-familien og sier han ser flere likhetstrekk til gjengmiljøene i Oslo, selv om han mener situasjonen er annerledes her. «Den svenske mafiafamilien»: Les første episode i VGs dokumentar her – Først og fremst er det helt andre dimensjoner i Sverige, sier Bøhler, som ikke kjenner til at noen norske familienettverk har så stor makt. – Vi er ikke i nærheten av å ha 61 utsatte områder, slik de definerer i Sverige, og 23 særskilt utsatte områder der det er «allmenn avsky for å delta i rettssamfunnet». Han mener områder preget av trusler og voldshandlinger, og hvor det er andre lover som gjelder, ikke er tilfeller vi ser i Norge i dag. Også sjef for all alvorlig kriminalitet i Oslo politidistrikt, Grete Metlid, er enig dette. – Med bakgrunn i slik dette beskrives i artikkelen mener vi at vi ikke har noe lignende. Men vi har kriminelle nettverk og gjenger hvor det inngår personer med tette familiebånd. Bøhler sier han kjenner seg trygg alle steder i Oslo, både tidlig og sent. – Jeg er også den politikeren som konfronterer disse kriminelle miljøene. Så når jeg føler meg trygg, har andre grunn til å være det også. Likevel ønsker Bøhler ikke å slå seg til ro med dette og feie de faktiske gjengproblemene i hovedstaden under teppet. – Det er lett å avfeie det hele og si: «Vi har ikke parallelle samfunn slik som i Sverige» Det må ikke bli en sovepute at vi alle roper: «Vi har ikke svenske tilstander». For det er klart at vi har mer enn nok av svært alvorlige ting å ta tak i her i Oslo. Og etter min mening er vi ikke flinke nok. I VGs dokumentar om den «Den svenske mafiafamilien» skrives det om såkalte «forsoningsmøter» mellom gjenger, der den som har opplevd å bli banket opp, blir truet til å ikke gå til politiet med anmeldelse. «Den svenske mafiafamilien»: Les første episode i VGs dokumentar her – Når man leser disse sakene som er henlagt mot denne familien, på grunn av mishandling, vitnetrusler, kidnappinger og utpressinger, må man vite at dette er veldig typisk for kriminelle gjengmiljøer også her i Norge. Folk blir truet og redde for å vitne. Det er mange saker politiet vet om hvor ingen blir dømt, fordi man må ha tekniske bevis, sier Bøhler, som mener denne praksisen har eksistert i gjengene i Oslo siden 80-tallet.Tidligere leder for «Spesielle operasjoner» (SO) Torstein Holand mener Oslo-politiets arbeid mot gjengkriminalitet ble kraftig svekket gjennom politireformen i 2015. Arbeidsstokken har blitt redusert og et mer fragmentert fag har ført til svekkelser i politiets arbeid med informanter, ifølge Holand. – Det som er nøkkelen for å bekjempe gjengkriminalitet i Oslo, er tilstedeværelse og kontinuitet. Nå har det vært minimalt med dette fra Oslo-politiet de siste par årene på grunn av omorganisering. Det gjør at når man nå setter i gang nye tiltak mot gjengene, rykker vi tilbake flere år i forhold til der vi var. På mange måter må vi starte fra bunn, sier Holand. – Skal politiet få bukt med gjengene i Oslo må man jobbe med forebygging og avverging av alvorlige hendelser før de skjer. I tillegg til å pågripe og rettefølge gjerningsmenn og bakmenn.Grete Metlid som i dag leder Felles enhet for etterretning og etterforskning er ikke enig Holands beskrivelse av et svekket arbeid mot gjengene i hovedstaden, men bekrefter at politiet har omorganisert arbeidet. – Hva gjør Oslo-politiet i dag for å unngå at denne type kriminelle familienettverk vokser frem, slik vi ser i Sverige? – Dette er et svært omfattende spørsmål, men vi jobber både kortsiktig og langsiktig med en rekke ulike politimetoder både i det forebyggende sporet og gjennom straffesakssporet. Det er et viktig mål for politidistriktet. I dette arbeidet er vi opptatt av å redusere rekruttering, bekjempe og forhindre etablering av kriminelle nettverk, dempe konfliktnivået og ved ulike metoder redusere deres evne til å begå kriminelle handlinger. «Den svenske mafiafamilien»: Les første episode i VGs dokumentar her
Etter avsløringer om svensk mafiafamilie, mener storby-politiker Jan Bøhler (Ap) at politiet ikke gjør nok for å stoppe de kriminelle gjengene i Oslo.