Bombe mot fredsprosess
I desember 2016 fikk Colombias president Juan Manuel Santos Nobels fredspris. Da trodde man at den eldste og siste væpnede konflikt på den vestlige halvkule var over. Krigen i Colombia hadde pågått i et halvt århundre da det omsider ble undertegnet en fredsavtale mellom regjeringen og Farc-geriljaen, etter seks år med intense forhandlinger og assistanse fra Norge og Cuba. -Det umulige er blitt mulig, sa Santos da han mottok fredsprisen. Santos beskrev veien videre for sitt hjemland: Voldskulturen skulle erstattes av fred og sameksistens. I stedet for eksklusjon skulle alle delta. Lidelsene skulle ta slutt for 50 millioner colombianere. Det var en tid for høye forventninger. Å bilegge den langvarige og blodige striden mellom Farc og myndighetene var en stor bedrift. Men avtalen var bare en begynnelse. Betingelser for varig fred er forsoning, inkludering og utvikling. Det var også betydelig skepsis i befolkningen til den første fredsavtalen. Kort tid etter undertegnelsen sa et knapt flertall nei til avtalen i en folkeavstemning. Prosessen ble reddet ved at deler av avtalen ble reforhandlet. Et stort problem var at ELN ikke var en del av fredsavtalen fra 2016. Denne venstreradikale geriljagruppen er langt mindre enn Farc, men det grufulle bilbombeangrepet i Bogota viser at de er i stand til å gjøre stor skade. Forhandlingene mellom regjeringen og Farc ble lansert i Oslo i 2012. Ved hjelp fra internasjonale partnere og FN førte fredsprosessen frem. I 2016 ble regjeringen og ELN enige om å forhandle og Norge har sammen med en gruppe latinamerikanske land hatt en rolle som tilrettelegger. Samtalene brøt sammen i fjor og den nye presidenten i Colombia, Iván Duque, har stilt tydelige krav til ELN om at de måtte løslate fanger og stanse kriminell virksomhet hvis dialogen skal gjenopptas. Norge og andre land kan fortsatt ha en viktig rolle å spille som tilretteleggere for fred i Colombia. Mange tusen hvitkledde colombianere demonstrerte i helgen for fred. Deres krav må bli hørt. Bombeterroren i Bogota minner om de mørke tiårene. Det viktigste nå er å hindre at det grufulle bombeangrepet blir innledningen til en ny voldsspiral.
Den nasjonale frigjøringshæren (ELN) har påtatt seg ansvaret for et bombeangrep som drepte 21 mennesker på en politihøgskole i Bogota. Det verste angrepet på 15 år er en dyster påminnelse om at varig fred ennå ikke er vunnet i Colombia.