Garanterer at de ikke legger til rette for skatteunndragelser
Onsdag fortalte næringsminister Monica Mæland i Stortingets spørretime at hun i 2014 spurte DNB om deres filial i Luxemburg var involvert i skatteparadis. I dag kan VG vise hva banken svarte. I et langt brev forklarer banken seg detaljert om hvilken virksomhet datterselskapet driver for sine hovedsaklig norske kunder. Kreti og pleti av store og små tjenester gjøres rede for. Men én tjeneste nevnes ikke med ett ord: At DNB Luxembourg opprettet selskaper for sine norske kunder i det afrikanske skatteparadiset Seychellene, ved hjelp av stråmenn i et advokatselskap i Panama i Mellom-Amerika. Banken nevner dermed heller ikke at etablering av slike stråselskapet ikke er gratis for kunden. Å sette opp slike selskaper, som kan brukes til å skjule formuer for skattemyndighetene i Norge, er ikke en gratis tjeneste. Virksomheten gir penger i kassa til DNB. Samtlige selskaper som ble etablert i perioden 2006-2010 er avviklet, ifølge DNB. Få oversikt: Dette er Panama-papireneI teksten, som i sin helhet er utformet av DNB selv, spør banken til og med direkte om akkurat dette: «Legger DNB Luxembourg til rette for at kundene kan lure penger unna beskatning i Norge? Nei, DNB Luxembourg hjelper ikke kundene med å unndra skatt. Rådgiverne fungerer som diskusjons- og samtalepartnere når det gjelder finansielle spørsmål, og tilbyr lovlig og legitim skatteplanlegging for de av kundene som bor i utlandet. Det kan for eksempel dreie seg om rådgivning rundt finansieringsløsninger, grenseoverskridende transaksjoner, kompliserte arveregler og skattemessige forhold som kan være annerledes for de som er bosatt utenfor Norge». Torsdag ettermiddag kunne VG for første omtale to styrereferater fra Finanstilsynet fra 2007 som viste at beskjeden fra finansminister Kristin Halvorsen om å «avvikle» tilbudet om å skjule penger for myndighetene, ikke kom frem til DNB. Det politiske presset mot DNB-sjef Rune Bjerke har økt etter at det ble kjent at daværende finansminister Kristin Halvorsen (SV) alarmerte om DNBs Luxembourg-tilbud i 2007, etter at Bjerke var blitt toppsjef i DNB. Dokumentet, som DNB selv omtaler som et «informasjonsnotat», er hverken signert eller datert, men i eposten som følger dokumentet fremgår det at det ble sendt den 10. desember 2014, og at det er DNBs Per Sagbakken som sender det på vegne av banken. Tonen mellom DNB og eierskapsavdelingen i Nærings- og fiskeridepartementet (NFD) er gemyttlig og uformell: «Her er et informasjonsnotat som burde gi dere en viss innsikt i virksomheten i Lux. Mvh Per S». Forespørselen fra NFD var heller ikke preget av formalistisk og byråkratisk språkbruk: «Hei Per, Vi har fått en henvendelse om DNBs skatteavtaler i Luxembourg og ønsker å vise til det dere har skrevet eller uttalt i denne forbindelse. Jeg lurer på om du har mulighet til å sende meg det dere eventuelt har meddelt markedet om disse avtalene? Takk for hjelpen, skriver seniorrådgiver Anne Kristine Nyberg Arnholdt i Eierskapsavdelingen til DNB. Bakgrunnen for henvendelsen til DNB dreide seg ikke om skatteparadiser eller skatteunndragelser, men et oppslag i Klassekampen om hvilken skattlegging det var av DNBs filial i Luxembourg. Alle spørsmålene som stilles i notatet er altså utformet av DNB selv, de er ikke spørsmål stilt av departementet. Her kan du lese hele redegjørelsen fra DNB om virksomheten i Luxembourg I notatet fra DNB heter det også: «DNB Luxembourg har tillatelse fra Finanstilsynet til å registrere kundenes porteføljer i bankens navn i aksjonærlisten til selskaper (såkalt ”nominee registrering”). For et norskregistrert selskap vil således både bankens og kundens navn fremkomme i VPS-registeret dersom kunden er norsk statsborger. I andre verdipapirer, for eksempel obligasjoner, vil kun bankens navn fremkomme, men banken har plikt til å opplyse om eier dersom norske myndigheter ber om opplysninger». Saken fortsetter under videoenDenne uken har DNBs konsernsjef Rune Bjerke sagt at opprettelsen av stråselskapene på Seychellene har gått «under radaren» på både toppledelsen og styret i Norges største bank, som har Staten som norske eier. DNB later i informasjonsnotatet til å ha meget god oversikt over hvilke produkter de kan tilby sine kunder. Og på norske skatteregler: «Beskatning av nordmenn bosatt i Luxembourg reguleres av den bilaterale skatteavtalen mellom de to landene. Gjennom en endringsprotokoll til skatteavtalen har Luxembourg forpliktet seg til å gi opplysninger om nordmenns innskudd i luxembourgske banker og finansinstitusjoner. Dette innebærer at norske myndigheter kan rette henvendelser til skattemyndighetene i Luxembourg og be om slike opplysninger. DNB Luxembourg har kunder i om lag 62 forskjellige land, og den enkelte kunde har selv ansvar for å holde seg informert om de skatteregler som gjelder i det landet han/hun er bosatt i med hensyn til eventuelle bilaterale skatteavtaler og rapportering av bankkontoer og finansielle transaksjoner». I sin pedagogiske form, stiller DNB også selv spørsmål ved skatteunndragelser og myndighetenes mulighet til å kontrollere utenlandsformuene:«Er det vanskeligere for myndighetene å føre tilsyn og kontroll når virksomheten er i Luxembourg? Nei. Finanstilsynet i Luxembourg (CSSF) fører tilsyn med DNB Luxembourg. I tillegg har finanstilsynet i Norge full innsynsrett i alle bankens bøker og kontoregistre». Hele notatet begynner med at DNB stiller spørsmålet om hvorfor de driver bankvirksomhet i Luxembourg overhodet. «Hvorfor har DNB virksomhet i Luxembourg? DNB Luxembourg S.A. er et heleid datterselskap av DNB Bank ASA. Banken har tre forretningsområder: Internasjonal Private banking, finansiering av feriebolig i Frankrike eller Spania og fondsregistering og -distribusjon i Europa. DNB har hatt virksomhet i Luxembourg i snart tretti år. Bankens rådgivere kommer fra Skandinavia, og kundene er primært nordmenn bosatt utenfor Norge. Kundene får dekket behov for flervalutakonti, betalingsformidling, formuesforvaltning, depot, rapportering, kreditt og finansiering, men hovedtyngden er private banking/investeringsrådgivning og finansiering av feriebolig i Spania og Frankrike. DNB Luxembourg har kunder i 62 forskjellige land, men de fleste bor i Spania, Frankrike og England. Rent geografisk er derfor Luxembourg et naturlig tilholdssted for å betjene kunder i Europa. Luxembourg et velregulert bank- og finanssentrum med politisk stabilitet. Gode rammebetingelser for å drive bank og en sterk økonomi bidrar til at kundenes privatøkonomi får et trygt og godt utgangspunkt. Luxembourg er Private Banking-senter nummer én i EU, med 148 banker representert. Innen fondsadministrasjon er Luxembourg nummer to i verden etter USA. Alle skandinaviske banker av en viss størrelse har derfor virksomhet i Luxembourg, og det ville være unaturlig om ikke DNB også hadde det. Reguleringer og struktur er årsaken til at også Norges Bank har et datterselskap i Luxembourg som tar seg av den europeiske eiendomsforvaltningen i Statens pensjonsfond utland («Oljefondet»). Finansdepartementets regler for eiendomsinvesteringer gir Norges Bank anledning til å foreta investeringer gjennom unoterte selskaper og fondskonstruksjoner som er etablert i OECD-land, land som Norge har skatteavtaler med, eller land som Norge i medhold av annen folkerettslig overenskomst kan kreve skatteopplysninger fra». DNB er også nøye med å understreke for sin største eier at de ikke har valgt Luxembourg for å slippe unna skatt i Norge.«Er Luxembourg valgt for å slippe unna skatt i Norge? DNB driver ikke virksomhet i Luxembourg av skattehensyn. DNB har kjøpt (2002) og videreutviklet Carlson Fund Management Company i Luxembourg, og har bygget bankvirksomheten "fra grunnen" uten å overføre hverken overskudd, arbeidsoppgaver eller inntjening fra andre steder i konsernet som en del av en skatteplanlegging. Tvert i mot, bankens hovedinntjening fra 1985 - bankgaranterte valutalån - ble i sin helhet flyttet tilbake til Norge da dette ble vurdert operasjonelt mest hensiktsmessig i 2008. Videre blir det svenske rentefondet flyttet til Sverige i 2014. Bedriftsbeskatning er en konkurransefaktor innenfor EU, og satsene varier mye. Som eksempel har Irland en sats på 12,5 prosent, Sverige 22 prosent og mange øst-europeiske land godt ned mot 10 prosent. DNB har avtale med Luxembourg om rabatterte sats på beskatningen av virksomhetene i Luxembourg da store deler av aktiviteten foregår utenfor Luxembourg, og fordi DNB Luxembourg kapitaliserer på morbankens kompetanse, distribusjonsnett, merkevare, etc. DNB Luxembourg betaler for tiden om lag 10 prosent selskapsskatt i kapitalforvaltningsvirksomheten og om lag 16 prosent i bankvirksomheten».
I et hittil ukjent notat fra 10. desember 2014 som VG har fått tilgang til, garanterer DNB at banken ikke bidrar til å legge til rette for skatteunndragelser ved sin filial i Luxembourg.