Ny skjebnedag
Da verden ble truffet av finanskrisen i 2008, var Hellas ille ute. Det kom raskt for dagen at den greske staten hadde fusket med tallene den rapporterte for å skjule større budsjettunderskudd. Frykten oppsto for at Hellas måtte forlate euroen og de ringvirkningene det kunne få. Ville euroen tåle det? Etter lange forhandlinger måtte Hellas finne seg i en økonomisk hestekur for å få lån og hindre at økonomien gikk helt i stå. Nå kan det bli kaos igjen. Statsminister Antonis Samaras bestemte seg i desember for å fremme Stavros Dimas, EUs nåværende miljøkommissær, som sin kandidat for presidentembetet. Han har i to valgomganger ikke fått nødvendig flertall. Det er ikke hvem som får den symbolske rollen som president mange frykter, det er nyvalget som automatisk utløses om flertallet mislykkes i tredje forsøk. Et nyvalg som mange frykter at det venstrepopulistiske Syriza vinner. Partiet er imot flere av de økonomiske reformene som Hellas har måttet innføre i bytte mot kriselånene. Vinner Syriza et eventuelt nyvalg i Hellas på nyåret, mener flere analytikere at det kan tvinge EU til å velge mellom å ettergi gjeld til Hellas, eller den første utmeldelsen av euro. Hellas kan med andre ord på nytt sette seg selv i sentrum for verdensøkonomien. Syriza vil reversere flere av de påtvungne reformene. Partiet vil kreve gjeldssletting. De vil høyne minstelønnen med 50 prosent, innføre avgiftsfri strøm for lavinntektsgruppene og ikke minst: bekjempe arbeidsledigheten ved å bygge ut den offentlige sektoren igjen (i et land der én million arbeidsplasser har forsvunnet siden krisen startet). Slikt høres selvfølgelig fristende ut for hardt prøvde grekere. De to regjeringspartene må dessuten etter krav fra Brussel gjennomføre flere reformer og kutte enda hardere i budsjettene før den siste utbetalingen på 1,8 milliarder euro av kriselånene vil komme. Mye tyder på at dagens to regjeringspartier har gjort et godt arbeid med å få landet på fote igjen. Men den beinharde økonomiske kuren har kostet i form av tapt oppslutning. Det er å håpe for både grekerne selv og eurosamarbeidet at den pågående reformeringen av gresk økonomi får løpe videre og at Europa og euro slipper et nytt gresk kaos. Det siste det svake økonomiske fundamentet i Europa trenger er at det sås tvil om euroen.
Lille julaften mislyktes den greske nasjonalforsamlingen i å velge ny president. Mandag er det nytt forsøk.