Trump-nei til Parisavtalen kan gjøre Kina mektigere
Mens Trump under presidentvalgkampen omtalte klimaendringer som en «kinesisk bløff», har han siden vært i tenkeboksen om hvordan USA skal forholde seg til klimaavtalen som ble undertegnet i Paris i 2015. EU og Kina har allerede kastet seg rundt: I dag og i morgen møtes de i Brussel og inngår en allianse om å ta lederskapet i kampen mot klimaendringene. Hvis Trump velger å skrive seg inn på den korte listen over land som ikke vil delta i verdens klimasamarbeid, deler han plass med blant annet Syria og Nicaragua. Og han skaffer seg tre mektige motstandere: Kina, EU og staten California.For 20 år anså Beijing klimaendringer som et påfunn fra Vesten for å stanse kinesisk utvikling. Siden har de ikke bare vedkjent seg problemet, men vist initiativ til å ta en lederrolle i verden. Det er hovedsakelig tre grunner til helomvendingen: • . Lenge var miljøhensyn og økonomisk profitt motsetninger. I Kina har de enorme helsekonsekvensene av luftforurensning endret både politikere og meningmanns holdninger, i tillegg til at industri med renere utslipp viser evne til både å tjene penger og ivareta miljøhensyn. • I Kina har følelsen av global ansvarlighet vært økende – og er det fortsatt. Før Paris-møtet hadde de gjort leksa si og oppnådd enighet med de viktigste samarbeidspartnerne om de vanskeligste spørsmålene på forhånd. De har sitt eget program for å hjelpe utviklingsland med klimatiltak, og er mer aktive innen klima-diplomatiet. • Kinesiske ledere har tatt eierskap til kampen mot klimaendringer. Forpliktende avtaler om samarbeid med Obama-administrasjonen førte til at kinesiske ledere gikk inn med et sterkt og personlig engasjement i klimaspørsmål. Det har ikke bare gjort dem kunnskapsrike, men også åpnet øynene deres for den strategiske verdien det kan generere. Hvis president Xi foran sin neste fem-årsperiode ønsker å gjøre klima til sin politiske arv, kan det føre til enda mer investeringer og mer lederskap fra Kina i kampen mot klimaendringer.Å forhindre farlige klimaendringer er en av hovedprioriteringene for EU. De jobber hardt både med å kutte egne utslipp, og bidrar både økonomisk og på flere måter for å hjelpe andre land og regioner til å gjøre det samme. Innen 2050 har EU som mål å kutte sine utslipp med mellom 80 og 95 prosent i forhold til 1990-nivået. Å gjøre EU til en energieffektiv lavkarbon-økonomi vil forhåpentlig også styrke økonomien generelt, skape nye jobber og øke Europas konkurransekraft.– Tiden da vi kunne stole fullstendig på andre er litt over, det har jeg lært de siste dagene, sa Tysklands forbundskansler Angela Merkel etter G7 møtet på Sicilia. Uttalelsen kom i følge Der Spiegel som en direkte kommentar til brexit og Trumps presidentskap i USA. Møtet mellom Trump og Merkel var ikke særlig hjertelig. Merkel beskrev blant annet diskusjonene om klima som «utilfredsstillende». «Dette er en enorm forandring i den politiske retorikken», skriver Henry Farrell, en ekspert på internasjonale relasjoner ved George Washington University, i en kommentar i The Washington Post: – Merkel har begynt å argumentere for et annet EU, et EU som er sterkere, mer selvstendig og mindre tilbøyelig til å se USA som en leder, skriver Farrell.I kveld møtes den kinesiske statsministeren Li Kequiang, Europarådets president Donald Tusk og EU-kommisjonens president Jean-Claude Juncker til middag. I morgen presenterer de en serie kommunikeer om de konkrete klima-planene fremover, og hvordan de sammen skal lede an i arbeidet.Men selv om Trump skulle trekke seg fra Paris-avtalen, vil noe av USA likevel fortsette klimakampen: - California demonstrerer for all verden at en god klimapolitikk ikke virker skadelidende inn på økonomien, sier den meksikansk-amerikanske klimaeksperten og nobelprisvinneren i kjemi, Mario Molina. Han har i flere år vært rådgiver for en rekke nasjoner miljøspørsmål og klimaendringer. - Når Trump indikerer at han ikke ønsker en amerikansk lederrolle i spørsmål som har å gjøre med klimaendringer, retter resten av verdenssamfunnet blikket mot California. Vestkyststaten som, ved å være en av verdens største økonomier, vil være fullt i stand til å ta en lederrolle, sier Molina til The New York Times.Siden 1970-tallet har California vært først ute med å innføre lover og gjennomføre progressive tiltak for å bevare miljøet, og hindre utslipp av klimagasser. Den amerikanske staten, med 48 millioner innbyggere og verdens sjette største økonomi, opererer uavhengig av den amerikanske administrasjonen i Washington D. C. Miljøvernministrene i Canada og Mexico var nylig i San Fransisco for å undertegne en miljø- og klimaavtale som i hovedsak var ført i pennen av California. Guvernøren i California, Jerry Brown, drar snart til Kina for å møte politiske i Midtens rike og diskutere tiltak for å hindre global oppvarming. Guvernøren har også trommet sammen en rekke kloke juridiske hoder for å hindre Washingtons forsøk på å svekke Californias strenge utslippskrav for privatbiler. The New York Time skriver at «mens president Trump forsøker å reversere Obama-administrasjonens politikk som omhandler klimaendring, framstår staten California som den amerikanske nasjonens virkelige klimaforhandler med omverdenen» Kilder: ec.europa.eu, The Guardian, Scientific American, wikipedia
I kveld kunngjør Donald Trump om han trekker USA ut av Paris-avtalen om klima. Gjør han det, vil erkerivalen Kina bli sterkere og få større innflytelse, mener eksperter.