Lærdal-ordfører føler seg sviktet av Erna
– Lærdal kommune søkte om drøyt 33,5 millioner kroner inkludert 5,4 millioner til akuttfasen. Vi fikk til sammen 14,11 millioner. Vi samarbeidet tett med fylkesmannen og sendte inn en søknad som vi mener er godt innenfor det vi mener storsamfunnet bør stille opp med når katastrofen rammer. Derfor mener vi at Staten ikke har stilt opp slik statsministeren lovet, sier Lærdal-ordfører Jan Geir Solheim (Sp). 17 bolighus brant ned og 71 personer mistet hjemmene sine under den voldsomme brannen i Lærdal 18. januar i fjor. Det er den største brannkatastrofen i Norge etter andre verdenskrig. Mellom 5 og 10 prosent av bygningsmassen i sentrum gikk tapt. – Når så mye brant og skulle gjenreises og så mange mennesker var rammet, bestemte vi oss for å lage en helhetlig plan og se fremover. Vi så blant annet behovet for å styrke planarbeidet for å få byggesaker raskt behandlet. Fylkesmannen stilte seg bak vår plan. Da vi uten noen forklaringer fikk langt mindre, måtte vi kutte kraftig, sier Solheim.Rådmann Alf Olsen jr. mener regelverket som skal fange opp økonomiske forhold rundt en krise er for dårlig. – Det fanger ikke alle sider vi har opplevd. Det bør politikerne gå inn i, sier Olsen. – Søknaden om midler til lederstøtte var en direkte konsekvens av brannen. Når staten ikke stiller opp, må utgiftene dekkes inn gjennom kutt i tjenestetilbudet til innbyggerne, sier rådmann Alf Olsen jr. Før asken var kald etter Lærdalsbrannen i fjor, kom statsminister Erna Solberg og justisminister Anders Anundsen på besøk. I juni trodde kommuneledelsen at kommunalminister Jan Tore Sanner ville ha med noen ekstra millioner ved sitt besøk. Da sto Lærdal kommunen midt i saksbehandlingen av hus som skulle bygges opp etter brannen og så at pengesekken snart var tom.– Det var fint for de brannrammede at Erna og ministerne kom. Oppmerksomheten var viktig. Men for kommuneledelsen skapte besøket og det hun lovte forventninger som har vært umulige å oppfylle, sier Lærdals-ordfører Jan Geir Solheim (Sp). Lærdal kommune mener de gjorde som Erna sa: «Det viktige nå er at kommunen selv får definert hva behovene er og hva som de trenger å gjøres og gjennom fylkesmannen følger tett på. Så skal de vite at nå det gjelder gjenoppbyggingen av infrastruktur og annet, så stiller Staten opp.» Med oppgaver i kø og færre statlige kroner å bruke, kuttet kommunen i planene. Lærdal søkte også om omstillingsmidler. Det kan kommuner som har hatt synkende innbyggertall og tap av arbeidsplasser søke om. Lærdal mistet blant annet 120 arbeidsplasser da 1881 ble lagt ned. – Vi søkte om 30 millioner fordelt på tre år fra 2015. Vi fikk totalt fem millioner kroner. To millioner er utbetalt. Resten skal vi få ved at tas fra andre økonomisk dårlig stilte kommuner og omdisponeres til oss. De pengene vil vi ikke ha, sier Jan Geir Solheim.Flere kommuner er de siste årene blitt rammet av blant annet rammet av flom og brann. I Aurland og Odda er oppgjøret etter høstens voldsomme flom langt fra klart. Men Holtålen i Sør-Trøndelag er ferdig med sin sak etter at elven Gaula brøytet seg gjennom sentrum i august 2011. – Vi er fornøyd med hjelpen vi fikk fra Staten. Men det skyldes ene og alene at vi har en stortingspolitiker fra kommunen som hang på regjeringen. Uten hennes innsats er jeg usikker på hvordan det hadde gått, sier rådmann Marius Jermstad i Holtålen kommune. – Skal det være sånn? – Absolutt ikke. Det er forferdelig at det er sånn. For oss var det nødvendig med tung politisk påvirkning for å få den støtten vi mente vi trengte. Vi kom godt ut av det, men ser i ettertid at en slik katastrofe gjør noe med små organisasjoner. Vi har brukt vanvittig mye tid på vei, vann, kloakk og alt mulig annet. Veldig mye annet er blitt liggende, sier Jermstad. Flatanger-rådmann som hadde en storbrann i fjor, har fått sitt statlige oppgjør greit i havn. – Det er antagelig stor forskjell på oss og Lærdal. Det gikk med lite kommunal infrastruktur i Flatangerbrannen. Fem av husene som brant var bolighus. Utgiftene våre handlet om slukking og redningskostnader. Vi har fått det vi ba om, men vi har ikke fått kompensert merarbeidet. Brannen har gått ut over annet kommunalt arbeid, sier rådmann Rune Strøm.Kommunalminister Jan Tore Sanner (H) fastholder at departementet har strukket seg lenger enn vanlig for å stille opp for Lærdal i en vanskelig situasjon. – Jeg registrer at de ikke er fornøyd, sier han til VG. Ifølge departementet har Lærdal mottatt til sammen 19 millioner kroner fra Staten etter brannkatastrofen. – Lærdal kommune søkte om langt mere støtte og mener kuttene kom uten noen forklaring. – Det var møter i departementet og dialog med kommunen, jeg møtte selv ordføreren i departementet i februar og diskuterte dette. Lærdal har ikke fått like mye støtte som de ønsket, men mer enn det som er normalt og som andre lokalsamfunn som rammes av katastrofer får. Vi diskuterer eventuelle uklarheter i søknaden med fylkesmennene. Det er beklagelig dersom kommunen opplever dialogen som dårlig, sier Sanner. – Rådmannen i Holtålen mener de kom godt ut av oppkjøre etter sin flom fordi de hadde en stortingsrepresentant som «bet seg fast» i kommunaldepartementet. – Vi har noen regler for hva kommunene kan få erstattet og ikke, nettopp for å sikre at det skal være rettferdig, og at kommunene ikke skal være avhengige av å «kjenne noen i Regjeringen» eller få mye medieomtale. – Ordføreren i Lærdal mener statsrådene og statsministerens besøk Lærdal etter brannen skapte forventninger som ikke ble oppfylt og gjorde arbeidet vanskeligere for de lokale myndighetene. – Besøkene i Lærdal var viktige både for å gi oss en forståelse av hvor alvorlig lokalsamfunnet var rammet og hvilken fantastiske innsats de hadde lokalt i denne krisen. Jeg tror forståelsen av krisen gjorde det lettere for Lærdal å få mer midler enn kommuner som rammes av naturkatastrofer normalt får, sier Sanner.
Ett år etter brannen sitter Lærdal igjen med en millionregning de mener Staten burde betalt.