Omfattende norsk studie: Én av tre arbeidsnarkomane kan ha psykiske lidelser
Er du arbeidsnarkoman kan du ha langt større utfordringer enn at du jobber for mye. Norske forskere har nemlig funnet ut at arbeidsnarkomane i betydelig større grad enn andre møter kriteriene for ADHD, tvangslidelser, angst og depresjon. Det er forskere ved Universitetet i Bergen, i samarbeid med Bergensklinikkene, som har gjort det oppsiktsvekkende funnet i en av de største studiene av sitt slag i verden. Funnene ble publisert i det anerkjente fagtidsskriftet Public Library of Science (PLOS One) i mai i år.Forsker Cecilie Schou Andreassen og hennes team har stått bak studien som er blitt gjengitt i ledende internasjonale aviser. – Studien er den størst på verdensbasis når det gjelder arbeidsnarkomani, og er også den første som ser på sammenhengen mellom arbeidsnarkomani og psykiske lidelser. Særlig gjelder dette ADHD. Det er første gangen arbeidsnarkomani blir undersøkt på mot ADHD. Det er fra tidligere kjent at ADHD er forbundet med avhengigheter generelt, sier Cecilie Schou Andreassen, forsker og klinisk psykologspesialist ved Institutt for samfunnspsykologi, Universitetet i Bergen (UiB). Fikk du med deg? Sniker seg til å jobbe i ferien Totalt 16.424 nordmenn mellom 16 og 75 deltok i spørreundersøkelsen. Disse jobbet i mange ulike bransjer, både i privat og offentlig sektor og var alt fra toppledere til folk uten lederansvar. I det representative utvalget måtte deltagerne svare på en lang rekke standardspørsmål som har til hensikt å avsløre arbeidsnarkomani og psykiske lidelser.Tidligere studier har vist at 8,3 prosent av alle nordmenn er arbeidsnarkomane. Studien fra Bergen bekrefter dette. Det betyr at så mange som 220 000 nordmenn kan betegnes som arbeidsnarkomane. I tillegg viser studien følgende om arbeidsnarkomane: * 33 prosent møter kriteriene for ADHD, mot 13 prosent hos ikke-arbeidsavhengige. * 26 prosent møter kriteriene for tvangslidelser, mot 9 prosent hos andre. * 34 prosent møter kriteriene for angstlidelser, mot 12 prosent hos andre. * 9 prosent møter kriteriene for depresjon, mot 2,6 prosent hos andre. – Jeg er overrasket over at det var så sterke sammenhenger med alle psykiske lidelser og arbeidsnarkomani. Særlig overrasket ble jeg over den sterke sammenhengen mellom arbeidsnarkomani og ADHD, sier Andreassen. Forskere har ikke svar på hvorfor så mange arbeidsnarkomane kan ha psykiske lidelser. – Hvorvidt sammenhengen skyldes overlappende genetisk sårbarhet, psykiske lidelser som fører til arbeidsnarkomani, og omvendt, er ikke kjent, sier hun. Fikk du med deg? Offentlige ansatte må jobbe lenger for full pensjon.Forskerne fra Universitetet i Bergen fant også ut at de fleste som er arbeidsavhengig og samtidig viste tegn til psykiske lidelser var personer som var yngre, single, kvinner, i lederstillinger, og/eller selvstendig næringsdrivende. – Arbeidsnarkomani blir sett på som noe positivt. Sunn arbeidsentusiasme tilfører noe positiv til livet. Arbeidsnarkomani tar derimot noe fra livet. På samme måten som hos alkoholikere. Den går både utover en selv og menneskene rundt, sier forskeren. Hun understreker at helsepersonell i lys av funnene og videre forskning på sammenhengene, bør ta høyde for at en tilsynelatende vellykket arbeidsnarkoman kan ha underliggende psykiske lidelser. Derfor dropper flere hjemmekontorStudien har sine begrensninger. Først og fremst bygger den på selvrapportering gjennom spørreundersøkelse. Den var frivillig og sier ingenting om de som ikke valgte å besvare undersøkelsen. Forskerne sier at studien ikke er egnet til generalisering, men studien viser likevel høy statistisk relevans og er velegnet til å antyde forholdet mellom arbeidsnarkomani og psykiske lidelser. Andreassen mener det er avgjørende at det forskes videre på funnene, slik at de arbeidsnarkomane kan få behandling. – Den nye kunnskapen fra studien handler ikke om sykeliggjøring, men rett og slett om å hjelpe. Det vi nå vet er at det kan ligge psykisk sykdom bak arbeidsnarkomani. Å vite dette kan hjelpe de som er rammet, deres pårørende og de som skal behandle, sier Andreassen. Les også: 1 av 5 mistrives på jobbenLege og avdelingsdirektør ved STAMI (Statens arbeidsmiljøinstitutt) Stein Knardahl mener det ikke er helt lett å definere hva som er arbeidsnarkomani. – Hvis man arbeider mye fordi man er engasjert, er det ikke sikkert at dette er negativt og knyttet til psykatriske diagnoser. I noen bransjer og i perioder med nedbemanninger er det mange som må arbeide svært mye for å beholde jobben. Hvis man definerer arbeidsnarkomani som det at man ikke klarer å la være å arbeide og blir engstelig eller urolig og har det ille hvis man ikke arbeider, er det antagelig ikke så mange som kan klassifiseres som arbeidsnarkomane, sier Knardahl til VG. Han spør seg om studien har satt for lave kriterier for å kalle en person for arbeidsnarkoman. Les også: Dette skal til for å trives på jobben Knardahl har skumlest den nylig publiserte artikkelen i PLOS one, og spør seg om studien har satt for lave kriterier for å kalle en person for arbeidsnarkoman. – Men det kan sikkert være noen som jobber veldig mye og som gjør det fordi de har psykiske problemer, sier Knardahl som også har vært professor ved psykologisk institutt ved Universitetet i Oslo i 15 år. Samtidig, mener han, kan det være bra for en person med visse psykiske plager å ha mye å gjøre. – Å si at de som jobber mye per definisjon er syke, blir galt. Det kan også være en god mestringsstrategi å arbeide mye for komme over noe, for eksempel sorg over at et samboerforhold tar slutt eller hvis man har mistet noen. Man kan ikke stemple alle som arbeider mye som arbeidsnarkomane, sier Knardahl. Les også: De er over 60 og elsker jobbenRobert Salomon, forsker ved Arbeidsforskningsinsituttet (AFI) mener funnene i undersøkelsen er interessante. – Hun er helt klart inne på noe. Problemstillingen er aktuell, sier han om Andreassens forskning. Han har dog ikke lest hennes ferskeste artikkel. – Det er så mange som er så ivrige etter å få gjort jobben sin at de ikke tar signalene fra kroppen i tide. En kollega kalte det for honningfellen – at jobben er så søt og interessant at man ikke evner å stoppe, sier Salomon. Han mener det er særlig de som jobber i frie yrker og med fleksibel arbeidstid, for eksempel innen konsulentvirksomhet, prosjektarbeid, media, arkitekter og forskere, som kan være utsatt. VG +: Slik trives du bedre på jobben (krever innlogging)Elin Engen Harder (54) og Kari Remseth (72) mener begge at de kvalifiserer til merkelappen arbeidsnarkoman. Men for dem er betegnelsen positiv. – Jeg liker å jobbe og er avhengig av å jobbe, og velger en del ganger å jobbe fremfor å ha fri. Jeg får av og til høre fra mine nærmeste at jeg må huske å ta fri, forteller Harder som er byarkivar i Trondheim. – En jul fikk jeg en vekkerklokke av mannen min som var innstilt på klokken 16 og da sto det «husk å gå hjem.» – Hva med ADHD, tvangslidelser og depresjon? – Der føler jeg meg ikke truffet. Jeg blir bare glad av å jobbe, sier Harder som anslår at hun jobber rundt 10 timer daglig. Uten overtidsbetaling. – Jeg tror jeg hadde fått en depresjon hvis jeg ikke hadde jobbet mye, smiler hun. Kari Remseth har slett ikke kastet inn håndkledet selv om hun er 72. – Jeg ledet en kommunal institusjon fram til jeg var 70, forteller Remseth som nå jobber med et prosjekt for KS, kommunesektorens organisasjon. I tillegg er hun rådgiver for Enova, har tilsyn med arkivverket og holder egne kurs. – Hvorfor jobber du så mye? – Fordi det er morsomt, veldig morsomt å jobbe. – Er du arbeidsnarkoman? – Det er jeg nok. Jeg hører veldig ofte at jeg må ha et snev av ADHD, men kan ikke si at jeg føler det slik selv, flirer Remseth.
En omfattende norsk studie viser at arbeidsnarkomani henger sammen med ADHD, tvangslidelser, angst og depresjon.