Israel gjenopptar angrepene
Mandag kveld foreslo Egypt at en 12-timer lang våpenhvile mellom Israel og Hamas skulle tre i kraft fra tirsdag morgen, støttet av Den arabiske ligaen og USA. Våpenhvilen skulle etterfølges av fredssamtaler mellom partene. Denne ble godkjent av Israel, men avvist av Hamas, som hevder de aldri har fått noen formell avtale forelagt. Tirsdag sa derfor Israels statsminister Benjamin Netanyahu at angrepene ville intensiveres dersom ikke Hamas gikk med på en våpenhvile, skrev The Guardian. Noen timer senere er det klart at Israel gjenopptar angrepene på Gazastripen som følge av palestinske rakettangrep, opplyser en talsperson i det israelske militæret, ifølge BBC. BAKGRUNN:Derfor er Egypt avgjørende for fredAvtalen går ut på en gradvis nedtrapping fra klokken 8, og deretter en fullstendig våpenhvile fra klokken 20.: Moussa Abu Marzouk, en av de øverste lederne i Hamas, sa tirsdag formiddag at bevegelsen fortsatt vurderer forslaget, og at den ikke offisielt har tatt stilling. Men ettersom Hamas ikke har godkjent avtalen, har de heller ikke lagt ned våpnene. Flere raketter ble ifølge AP sendt fra Gaza tirsdag formiddag, som skal ha landet sør i Israel uten å skade noen. «Vår kamp med fienden fortsetter», uttaler Hamas' væpnede fløy ifølge DPA tirsdag formiddag. Et par timer etter rakettene, uttalter Israels statsminister Benjamin Netanyahu at Israel vil «svare med makt» dersom ikke rakettskytingen opphører, skriver The Guardian. - Vi støttet oppom det egypiske forslaget for å avvæpne Gazastripen på en diplomatisk måte. Men hvis Hamas ikke aksepterer våpenhvilen, slik det nå ser ut, vil Israel ha all internasjonal rett til å øke de militære reaksjonene for å skape ro, sa Netanyahu.Seniorforsker ved Landinfo, Are Hovdenak, mener forholdet mellom Hamas og Egypt - som kom med avtalen - er noe av grunnen til at Hamas ikke vil forholde seg til våpenhvilen. - Flere representanter fra Hamas har påpekt at de ikke har fått noen formell henvendelse, og må basere sine uttalelser på det de leser i mediene. Dette tyder jo på at de føler seg oversett, og at de ikke føler seg anerkjent som en politisk aktør. Akkurat dette har vært et viktig ønske fra Hamas siden de vant valget i 2006, og så lenge de ikke blir behandlet på lik linje med andre politiske aktører vil de fortsette å markere dette, sier han til VG. Hovdenak mener dagens situasjon viser en tydelig forskjell på forholdet mellom Hamas og Egypt før og etter kuppet som kastet Det muslimske brorskapet fra makten i 2013. Før kuppet hadde Hamas et godt forhold til Egypt, mens forholdet nå er langt mer konfliktfylt. - Nå er det snakk om en våpenhvile og et eventuelt møte mellom partene via egyptiske mellommenn i løpet av 24 timer, men det er jo veldig uklart hva som vil komme ut av et slikt møte. Hamas har signalisert at de ikke kommer til å godta en våpenhvile uten bedre betingelser - for eksempel må Egypt åpne grensene mellom Egypt og Gaza ved Rafah, noe som vil gjøre mye for økonomien i Gaza, mener Hovdenak. Han tror også Hamas' manglende svar på avtalen kan gjøre at Israel kan slå hardere tilbake. - Det er mulig Israel føler at de da har mer legitimitet og økt internasjonal forståelse for å trappe opp angrepene, sier han.
Den midlertidige fredsavtalen Egypt foreslo på mandag ble godkjent av Israel, men Hamas har foreløpig ikke gått med på avtalen. Nå har Israel gjenopptatt angrepene.