Stortingsvalget 1965: Rekordvalg gir maktskifte
For første gang på flere tiår står det nå mellom to klare alternativer: fortsatt Ap-styre eller en borgerlig koalisjon. Den borgerlige siden vinner, og får til sammen 80 av de 150 setene på Stortinget. Dermed er Gerhardsen-epoken definitivt slutt. – Ved dette valget brukte de borgerlige en interessant taktikk: De samarbeidet om ikke å stille lister i fylker der de visste at de uansett ikke ville komme inn. På denne måten håpet de at velgerne ville stemme på et annet borgerlig parti. Taktikken fungerte, men den var krevende, forteller historiker og SV-politiker Hans Olav Lahlum (SV).Per Borten (Sp) blir statsminister i den nye firepartiregjeringen. Jobben med å holde partiene sammen beskriver han senere som å bære staur. (Alle som har prøvd å bære staur, vet at de før eller siden begynner å sprike i hver sin retning.) Kåre Willoch (H) blir handelsminister. – Regjeringskrisen i 1963 demonstrerte at det faktisk fantes et borgerlig alternativ. Det var nytt. Tidligere var det mye agitasjon på at man hadde valget mellom Arbeiderpartiet eller kaos, men det kunne de ikke holde på med lenger nå, sier Willoch. Sosialistisk Folkeparti blir stående med de samme to representantene som de fikk i 1961. Men veksten i stemmetall er formidabel – fra 2,4 til 6 prosent. Med dagens valgsystem ville SF ha hoppet opp til 9 mandater. Det ville først og fremst ha gått ut over de borgerlige partiene. Det ville gitt en 75 – 75-situasjon mellom de to blokkene, der stortingspresidentens stemme kunne blitt avgjørende. 1965-valget var ikke noe godt valg for Arbeiderpartiet, uansett hvordan man snur på det. Ikke engang D’Hondts metode, som sørget for flertall til Gerhardsen på 1940-tallet, kunne reddet Ap nå. D’Hondts metode ville gitt Ap 74 mandater i 1965. De borgerlige ville også fått 74 mandater. Sosialistisk Folkeparti ville fått de to siste plassene, og dermed fått den viktige vippeposisjonen som de i virkeligheten fikk fire år tidligere.Stortinget 1965 – 1969. Se detaljene her!Dagens valgsystem med ett utjevningsmandat i hvert fylke, ville gitt uavgjort 75 – 75 mellom de to blokkene. Se detaljene her! D’Hondts metode, utregningsmåten som gjaldt frem til 1949, gir større fordel til de største partiene. Men denne gangen er den ikke nok til å redde et Ap-flertall. Se detaljene her!13. desember 1965: Stortinget vedtar å bygge ut et landsomfattende telefonnett. Februar 1966: VM på ski i Oslo – Norge klart beste nasjon. 11. oktober 1966: Nå er det Jens Bjørneboes tur til å skrive en grisebok som beslaglegges av politiet: «Uten en tråd». Bjørneboe dømmes senere til en bot. 19. mars 1968: Kronprins Harald og Sonja Haraldsen forlover seg. De gifter seg 29. august.
Stortingsvalget i 1965 har fremdeles oppmøte-rekorden i Norge: 85,4 prosent av velgerne avga stemme.