Nobels fredspris-kommentar: Trygt og ukontroversielt
De siste årene har Nobelkomiteen foretatt dristige og omstridte valg. De har høstet alt fra euforisk begeistring til bastant fordømmelse. Denne tildelingen vil ikke utløse slike reaksjoner.Likevel, det er både aktualitet og relevans i årets prisutdeling. Det tragiske er at kjemiske våpen er i bruk, til tross for en 20 år gammel avtale som skulle forby dette. En hel verden fordømte derfor angrepet med kjemiske våpen i en forstad i Damaskus i august. Selv om stormaktene var uenige om hvem som hadde ansvaret, fant de omsider sammen i handling i FN sikkerhetsråd.Kampen mot masseødeleggelsesvåpen er særdeles viktig. Kjemivåpenkonvensjonen fra 1993 står som et av de mest vellykkede nedrustningstiltak i vår tid. 189 land har undertegnet avtalen og bare syv står utenfor. OPCW har ansvaret for å sørge for at avtalen blir etterlevet. Akkurat nå står organisasjonen sentralt i arbeidet med å inspisere og destruere Syrias kjemiske våpen. Vi vet ennå ikke hvordan organisasjonen vil lykkes i sin hittil mest krevende, omfattende og risikable operasjon. Det vil vi vite mer om på denne tid neste år, da Syrias veldige kjemiske arsenal etter planen skal være destruert.Våpnene må aldri mer bli brukt i denne borgerkrigen og de må heller ikke komme på avveie. Et av skrekkscenariene er at slike masseødeleggelsesvåpen skal komme i terroristers hender. Praktisk talt hele verdenssamfunnet deler OPCWs formål. Arbeidet for å etablere en internasjonal standard, en sterk traktat, er for lengst på plass. Nå handler det om å sørge for at disse våpnene blir skrotet en gang for alle.Et internasjonalt forbud mot bruk av slike redselsfulle våpen kom allerede i 1925, men for 20 år siden kom den nåværende traktaten som forbyr produksjon, lagring og bruk av kjemiske våpen. Norge har varmt støttet dette arbeidet og vi er medlem av eksekutivrådet i OPCW. I disse dager diskuteres det hvilken rolle Norge skal spille i destruksjonen av Syrias kjemiske våpen. På forhånd var det andre kandidater enn denne organisasjonen som fikk mest oppmerksomhet. Nobelkomiteen kunne ha valgt den 16 år gamle skolejenta Malala Yousafzai, noe som i brede kretser ville blitt svært godt mottatt. Hennes modige forsvar for jenters rett til utdanning, i møte med voldelige ekstremister som bomber skoler og skyter mot barn, har gjort et sterkt inntrykk.Utdanning for alle er en vei til utvikling og fred. Blant kandidatene kunne komiteen også ha valgt de tre russiske menneskerettighetsforkjemperne, Ludmila Alexejeva, Svetlana Gannusjkina og Lilija Shibanova. Dette er tre generasjoner kvinner som har ført en utrettelig kamp for et mer rettferdig og demokratisk Russland. Det er en kamp som er blitt aktualisert på grunn av president Vladimir Putins innstramminger.
En fredspris til svært verdige kandidater fra Pakistan og Russland kunne ha gjort en stor forskjell for mennesker under stort press. En pris til Organisasjonen for forbud mot kjemiske våpen (OPCW) er mest av alt et trygt og ukontroversielt valg.