Kaster nakne fanger på sikkerhetscelle
Sikkerhetscellene i fengslene brukes når innsatte utgjør en trussel for seg selv eller andre, og ikke kan være i en vanlig celle. I høst har en ny enhet hos Sivilombudsmannen avslørt det de mener er inhuman fangebehandling i norske fengsler: - Noe av det vi har avdekket, er brudd med Europarådets konvensjon for å forebygge tortur og umenneskelig behandling, sier sivilombudsmann Aage Thor Falkanger til VG.En madrass og et stivt teppe er eneste «inventar» i sikkerhetscellene i Tromsø og Bergen fengsler. I Tromsø fengsel må de innsatte være nakne under hele oppholdet på glattcellen - som kan vare i opptil to døgn. «Under befaringen fremkom det at de innsatte rutinemessig blir visitert og må kle helt av seg før fengselsbetjentene forlater cella. Videre fremkom det at innsatte ikke får ta på seg egne eller får tildelt klær etter å ha blitt visitert. De har da kun et teppe til å dekke seg til med», skriver Sivilombudsmannen i rapporten etter Tromsø-besøket i september. I Bergen fengsel, under en tilsvarende inspeksjon i november, avdekket tilsynet at de innsatte som regel - men ikke alltid - får ha på seg en truse: «I to tilfeller beskrev tilsynsloggen at innsatte ble sittende mer enn et døgn i en sikkerhetscelle, tilgriset av urin og avføring, uten at cella ble vasket. I begge tilfellene hadde den innsatte flere ganger, over mange timer, bedt om vask av cella og seg selv, og også om selv å få vaske cella», skriver Sivilombudsmannen.«Situasjonene som ble beskrevet i tilsynsloggen fremstod som nedverdigende og som lite forsvarlig i et hygiene- og helseperspektiv», legger han til. I Bergen ble sikkerhetscellen brukt 49 ganger i fjor, og 36 ganger hittil i år. Tromsø fengsel gjorde 12 vedtak om sikkerhetscelle i fjor, og fem hittil i år. I begge fengslene er sikkerhetscellene på cirka seks kvadratmeter og utstyrt med en plastmadrass direkte på gulvet, et teppe til å dekke seg med, og med et avtrede nedsenket i gulvet. - Full avkledning ved innsettelse på sikkerhetscelle bør opphøre, slår Falkanger fast overfor VG. - Selv om det kan være gode grunner til å hindre at den innsatte skader seg selv, bør fengslene klare å skaffe fram klær som hindrer selvskading. Så vidt jeg kjenner til, er slike klær utviklet i USA, legger han til. Rapportene går nå videre til Stortinget på nyåret, og til FNs anti-torturkomite, som følger medlemslandenes praksis. I Bergen fengsel brukes også en seng med reimer til armer og ben. Sikkerhetssengen ble brukt fire ganger hittil i år, mens Tromsø fengsel bare har brukt sin sikkerhetsseng en gang siden 2005.Marianne Vollan, som er direktør i Kriminalomsorgsdirektoratet og øverste leder i fengselsvesenet, vil ikke kommentere rapportene nå: «Fengslene har fått frist til henholdsvis 31. januar og medio mars med å melde tilbake til Sivilombudsmannen om oppfølgingen av anbefalingene i rapportene», skriver hun i en epost til VG tirsdag formiddag. Europarådets komite for forebyggelse av tortur, CPT, avdekket tidligere i år at Danmark følger samme praksis med innsatte som må kle av seg alle klærne på glattcelle. CPT beskrev den danske praksisen med å forlate en innsatt i cellen uten andre klær enn undertøy som «totalt uakseptabel», og i strid med konvensjonen som skal forebygge tortur og umenneskelig behandling.Sivilombudsmannens forebyggingsenhet mot tortur og umenneskelig behandling ved frihetsberøvelse ble opprettet våren 2014, etter at Stortinget ratifiserte tilleggsprotokollen til FNs torturkonvensjon i 2013. Forebyggingsenheten har adgang til å besøke alle steder hvor personer er fratatt sin frihet. Det gjelder både fengslene, politiarrestene, psykiatriske institusjoner og barnevernsinstitusjoner. - Enheten skal ikke bare påvise mulige brudd, den skal også forebygge tortur og annen grusom, umenneskelig eller nedverdigende behandling eller straff, presiserer Aage Thor Falkanger. Inspeksjonene vil bli trappet kraftig opp i 2015, varsler Sivilombudsmannen.
Innsatte blir strippet for alle klær før de settes på sikkerhetsceller. Det er praksis i fengslene i Tromsø og Bergen. Sivilombudsmannen mener det krenker fangenes menneskerettigheter.