Alle var lønnstapere i fjor – oljetoppene ble de største taperne
Den foreløpige rapporten fra Det tekniske beregningsutvalget (TBU) ble lagt frem mandag. Den viser at prisveksten endte på 3,6 prosent fjor, mens lønningene steg med 1,7 prosent for alle. Samlet gjorde det at reallønnen (etter skatt) falt med 1,2 prosentpoeng i fjor. Av rapporten fremgår det at lønnsveksten for industriarbeidere falt fra 2,5 prosent i 2015 til 2 prosent i 2016. For statsansatte falt lønnsveksten fra 2,8 til 2,4 prosent og for kommuneansatte fra 3,3 til 2,5 prosent i samme periode.Her er lønnsutviklingen for ulike sektorer i fjor, samlet fra 2011 – 2016 og årslønn 2016 (er ikke oppgitt for industrien) Industriarbeidere 2 prosent 16 prosent Industrifunksjonærer 2,25 prosent 17,4 prosent Varehandel 2,5 prosent 17,7 prosent, 494 500 kr. Finansansatte 2,5 prosent, 21 prosent, 631 100 kr. Statsansatte 2,4 prosent, 17,3 prosent, 561 400 kr. Kommuneansatte 2,5 prosent, 18 prosent, 489 500 kr. Undervisningsansatte 2,5 prosent, 16,9 prosent, 540 400 kr. Tallene for helseforetakene er ikke klare. TBU skriver at administrerende direktører i næringslivet økte lønnen med 2,1 prosent, mens administrerende direktører innen «utvinning av råolje og naturgass» opplevde at gjennomsnittsinntekten falt med 8,7 prosent. Hovedbildet er at lønnsdannelsen i Norge er veldig jevn mellom de ulike sektorene. Finansansatte har over flere år hatt noe høyere lønnsutvikling, med 21 prosent og er vinnerne, mens det er lærerne og industriarbeiderne som har hatt svakest lønnsutvikling siden 2011, med 16,9 og 16 prosent.Årets lønnsoppgjør er et såkalt mellomoppgjør, som i hovedsak bare skal være en lønnsjustering etter fjorårets hovedoppgjør. Men oppgjøret kan bli vanskeligere enn det kan se ut til, fordi prisene steg overraskende mye mer enn lønningene i fjor: Flere LO-ledere mener rammen for å årets oppgjør bør være over tre prosent, til tross for at prisveksten ligger an til bare å bli to prosent; altså en reallønnsvekst på en prosent. Årsaken er altså at reallønnen falt med 1,2 prosentpoeng. – Vi mener det er et naturlig utgangspunkt at det som ble tapt i kjøpekraft i fjor, bør legges på toppen, spesielt for store grupper som kom dårlig ut, sa forbundsleder Jan Olav Andersen i El og It-forbundet til VG i februar. Leder Mette Nord i LOs største forbund, Fagforbundet, sier i en første kommentert til TBU-rapporten at reallønnsnedgangen må tas med inn i vårens oppgjør: – Rapporten gir oss dokumentasjon som er viktig for lønnsforhandlingene vi snart skal inn i. Vi ser av tallene at oppgjøret blir utfordrende. Mange av våre medlemmer hadde ingen eller negativ reallønnsvekst i fjor. Dette må vi ta med oss til forhandlingsbordet i år, sier Nord.LOs representantskap kommer tirsdag sammen for å samle seg om sine krav foran mellomoppgjøret, som innledes 6. mars. Det er LO-leder Gerd Kristiansen som skal lede årets oppgjør, hennes siste før hun går av for aldersgrensen på LO-kongressen i mai. Det er forventet at LO i morgen vedtar at de minst skal bevare kjøpekraften, altså at lønningene stiger minst like mye som prisene og at grupper som har kommet dårlig ut, skal prioriteres. VG har vist at det de senere årene blant annet er en gruppe som har sakket akterut lønnsmessig; de ansatte innen hotell- og restaurant, som gjennomførte en måneds lang streik på vårparten i fjor. Årets oppgjør innledes med kravoverrekkelse 6. mars og med forhandlinger fra 9. mars. Eventuell megling ligger an bli innledet før 1. april. De første signalene fra NHO, er at moderasjonen må fortsette: Nina Melsom, direktør for tariff og medlemstjenester i NHO, sier det slik: – Norge er fortsatt i en krevende omstilling. Den viktigste jobben nå er å beholde og skape nye arbeidsplasser. Derfor må årets lønnsoppgjør være ytterst moderat, sier Nina Melsom.
Lønningene steg mindre enn prisveksten i fjor. Det gjør alle til lønnstapere. Oljetoppene er de største taperne.