- Jeg er sjefen, ministeren det er meg
- Jeg er sjefen, ministeren det er meg. Det er jeg som svarer i denne salen, sier Jonas Gahr Støre (Ap), og peker mot stortingssalen. I dagens papirutgave av VG forteller en rekke helsetopper og politikere at Bente Mikkelsen er landets de facto helseminister. Mikkelsen leder Norges største arbeidsplass, med 74.000 ansatte, og er ansvarlig for de ti helseforetakene på Sør- og Østlandet, fra Mandal i sør til Tynset i nord.- Mikkelsen styrer alt i Helse Sør-Øst, og dermed i realiteten Sykehus-Norge, ettersom foretaket utgjør over 50 prosent av all spesialisthelsetjeneste i landet. Det som gjelder i Sør-Øst, gjelder også for resten, sier forfatteren av den kommende boken «Feil medisin, historien om Norges største sykehusskandale», som omhandler sykehusfusjonen i hovedstaden, Are Saastad. Han var tidligere ansattrepresentant i styret til Aker sykehus, og er en uttalt motstander av sammenlåingen av Oslo-sykehusene til OUS. Professor i geriatri Torgeir Bruun Wyller og tidligere direktør ved Radiumhospitalet Jan Vincents Johannessen støtter beskrivelsen av Mikkelsen som landets egentlige helseminister. Høyretopp Bent Høie mener på sin side at Mikkelsen har gjort sykehusstyrene dysfunksjonelle, for å ha større makt selv. - Hva mener du om beskrivelsen av Mikkelsen som Norges egentlige helseminister? - Bente Mikkelsen har ikke mer makt enn Aps helseministre har gitt henne. De har gitt henne mye makt for å slippe å ha ansvaret selv, mener Høyres helsepolitiske talsmann. Frp-leder Siv Jensen mener regjeringen har delegert for mye makt til Mikkelsen. - Det skjer skandale etter skandale. Vi har organisert oss inn i ansvarsfraskrivelse, mens ansvaret skulle vært plassert på helseministeren. At alle peker på alle etter Ahus-skandalen og sykehussammenslåingen, viser at vi bør legge ned de regionale helseforetakene.Jonas Gahr Støre avfeier at andre enn ham selv fortjener betegnelsen «Norges helseminister». Han vil heller ikke frede hverken system eller personer. - Jeg freder ingen modeller eller personer. Dette er løpende vurderinger. Samtidig synes jeg det er litt for lett å hele tiden peke på struktur når det gjelder enkeltsaker, sier den tidligere utenriksministeren, og gjentar at Mikkelsen har tillit så lenge hun sitter. - Man kan ikke ha litt tillit. Enten har man det, eller ikke. Støre vedgår imidlertid at Mikklelsen har et stort ansvar, og at organisasjonen hun leder har utfordinger. - Helse Sør-Øst er imidlertid en stor region, med noen av de største og mest kompliserte strukturelle oppgavene. Jeg forstår at det kan være frustrasjon blant ansatte og brukere, men mye peker nå også i riktig retning, det må også frem, sier Støre til VG.I fjor september rettet samtlige tillitsvalgte i OUS mistillit mot direktøren. VG har tatt en opptelling som viser at det har kommet minst11 krav om at Mikkelsen må gå, siden i fjor sommer. Fra politikere, tillitsvalgte og brukergrupper. På spørsmål om hvordan man kan leve med en så omstridt leder i en så viktig organisasjon, svarer Jonas Gahr støre følgende til VG: - Mange i Stortinget, og også utenfor, har pekt på administrasjonen. Det er deres rett, men igjen: ministeren har det politiske ansvaret, enkeltpersoner i administrasjonen kan ikke ta igjen mot en stortingspolitiker, de ikke kan gå i polemikk. Jeg tror ikke at man kan gjennomføre slike endringer uten at det blir omstridt. Det snakkes om uavklart ansvar. Jeg vil snakke om ansvarsplassering. Administrerende direktør har et stort ansvar: Å gjennomføre de oppgaver styret og departementet har bedt om.Bente Mikkelsen legger seg selv på denne argumentasjonsrekken: At hun har utført ordre. Hun sier også at hun tross for å ha fått så ørene flagrer av både ansatte og utenforstående, ser på diskusjonen rundt hennes rolle som naturlig. - Spørsmålet om tillit til meg kan ikke jeg vurdere, men at det er debatt og åpenhet rundt forskjellige synspunkter, det er en del av min lederoppgave, sier hun. - Det gjelder også andre ledere i helsesektoren. Vi må ikke bare tåle slik debatt, vi må faktisk verdsette en åpen og kritisk debatt om tilbudet til pasientene og utviklingen av tjenesten. Og det vil jeg si at jeg gjør. - Du verdsetter den? Debatten er veldig opphetet, og frontene mot deg og din administrasjon massive. - Det må vi akseptere og tåle. Vi bruker 65 milliarder av skattebetalerne kroner, og har fått et oppdrag - som i dokumenter fra statsråden selv er beskrevet som krevende - da er vi nødt til å akseptere at arbeidet debatteres.- Men mye av kritikken går direkte på deg. Hvor mange krav om å gå av fra ansatte, fagfolk, brukere og politikere tåler du? - Mitt ansvar er å gjennomføre de endringene Stortinget har bestemt. Skal man vurdere om jeg og Helse Sør-Øst har ivaretatt vårt ansvar, så må man se på hva vi er gitt i oppdrag, sier Mikkelsen til VG. - Vi ble bedt om å behandle flere pasienter, levere bedre kvalitet og øke tilgjengeligheten. Siden 2002 er antallet konsultasjoner økt med én million, det er tretti prosents kapasitetsvekst totalt. 5000 nye leger, sykepleiere og psykologer er ansatt, og en rekke nye behandlinger innført. Det er masse vi har levert på. Samtidig er vi gitt i oppdrag å gjennomføre endringer, og der gjenstår det mange ting. Vi er ikke ferdige, omstillingsperioden strekker seg til 2020, sier hun. - Jeg er helt sikker på at når vi skal oppsummere hovedstadsprosessen og oppdraget vi ble gitt, så vil konklusjonen bli at det var et klokt valg. Vi må vi bli gitt tid til å utforme tjenesten slik at den blir i tråd med pasientens behov, sier hun om den omstridte fusjonen av Oslo sykehusene til OUS - Oslo universitetssykehus - vedtatt i 2008.- Hva sier du til de som mener du har for mye makt? Er du den egentlige helseministeren? - Oppdraget mitt kommer fra Stortinget. De bestemmer strukturen, og de bestemmer at Helse Sør-Øst er så stort som det er. Vi forholder oss til det oppdraget vi er gitt av eier. Det har vært fem helseministere i min tid som direktør, de har alle vært veldig tydelige i sine krav til spesialisthelsetjenesten, sier Mikkelsen. Are Saastad var tidligere leder av Fagforbundet på Aker universitetssykehus. Han mener sammenslåingen av sykehusene i Oslo var katastrofal, og solgt inn av Mikkelsen og hennes ledelse til sykehusstyrer og politikere. - Bente Mikkelsen har ansvaret for norgeshistoriens største sykehusomlegging, en av de største noensinne, på størrelse med Hydro og Statoils fusjon. Dette ble vedtatt uten risikoanalyse, det ble ikke gjort befolkningsframskrivninger, og de fikk masse råd internt som de ikke hørte på, sier han.Torgeir Bruun Wyller, professor i geriatri ved Universitetet i Oslo omtaler sammenslåingsprosessen som en skandale, som viser at de regionale helseforetakene må legges ned. - Statsrådens fremste lakei, Bente Mikkelsen, har desinformert departementets politiske ledelse og bærer derfor også et tungt personlig ansvar. Hun skal likevel ikke beskyldes for å ha tilranet seg makten. Hun har fått den fordi politikerne ikke har hatt noen betydningsfull egen ambisjon om å styre sykehusene, mener Wyller - som også har skrevet flere kronikker om temaet. - Det er et godt uttrykk, at hun er den egentlige helseministeren. Hun har mye ambisjoner og innflytelse, men det skyldes også at politikerne har gitt henne denne makten, sier Wyller. Are Saastad mener at Bente Mikkelsen detroniserte landets tidligere helseministre Anne-Grete Strøm-Erichsen, Bjarne Håkon Hanssen og Sylvia Brustad. - Ansvaret ligger først og fremst hos Bente Mikkelsen. Som leder i foretaket, og Norges «egentlige helseminister», har hun lenge detronisert helseministerne Anne-Grete Strøm-Erichsen, Bjarne Håkon Hanssen og Sylvia Brustad, og også statsministeren. De har ensidig gått god for det hun har sagt, og det fra Stortingets talerstol, sier han. - De har ikke sjekket med de under henne. Jeg kan med hånden på hjertet si at jeg ikke tror en kjeft på oslosykehusene har tillit til henne, kanskje med unntak av noen i ledelsen. Hun nekter konsekvent å lytte til ansatte. De har alle sett at planleggingen har vært fullstendig mangelfull. Det i seg selv et tillitsbrudd helseministeren må ta på alvor. Om Støre ikke kvitter seg med henne, er han faktisk heller ikke helseminister, men også han en nikkedukke.Frp-nestor Carl I. Hagen sitter nå i helse- og sosialkomiteen i Oslo kommune. Han har nylig gjentatt tidligere krav om at Mikkelsen må gå. - Begeret er fullt. Hun burde ha gått for lengst. Det har vært mange historier, sier Hagen om Mikkelsens tid som direktør. - Det er mulig Mikkelsen ville vært en god leder i en industribedrift, hvor hovedformålet er å tjene penger, men en sykehusdirektør skal sette pasientene først, ikke kroner og øre. - Han vet at mitt ansvar er å bruke hver eneste kroner Helse Sør-Øst er gitt på en så fornuftig måte som mulig. Det betyr at vi må gjøre gode, og til dels utfordrende, valg når det gjelder prioritering, sier Mikkelsen til Hagens kraftsalve. - Vi skal ikke ha profitt. Vi skal bruke pengene på å skaffe bedre og likeverdige helsetjenester for hele regionen. Rammen vi har til disposisjon, er rammen rundt Helse Sør-Østs ansvar.- Føler du at du har med alle, også de på gulvet? - I en stor prosess er man avhengig av ledere på alle nivåer for å holde fokus på målet. Jeg kunne jobbet enda hardere med å få alle ansatte til å se det målet vi jobber mot, det går det helt sikkert an å si. Men når det gjelder dit vi skal så har det vært et helt klart mål om at vi skal ha så stor åpenhet som mulig fra min side, sier Bente Mikkelsen. - Åpenhetskulturen nå er en helt annen enn for ti år siden. Men ja, hele laget må med, og i store deler av regionen er det god gjenge. Men mange ansatte, særlig i OUS og Ahus, har opplevd store utfordringer og vanskeligheter med den store endringen som er i ferd med å gjennomføres i hovedstadsområdet. Det har jeg stor forståelse for. Men jeg ser at ledelsen på OUS og Ahus har et veldig godt grep om situasjonen nå, og at de har god dialog med sine ansatte.
Kritikere kaller Helse Sør-Øst-leder Bente Mikkelsen landets egentlige helseminister. De mener politikerne har gitt henne for mye makt. Det får den nyutnevnte helsestatsråden til å reagere.