Mener staten bør betale hushjelp til karrierekvinner
Kvinner tjener mindre enn menn, jobber mer deltid og er underrepresentert i lederstillinger. Det til tross for at de får stadig høyere utdanning enn menn - faktisk har de høyere utdanningsnivå enn menn i alle landets kommuner, ifølge Statistisk Sentralbyrå. Nå mener Julian Vedeler Johnsen og Katrine Vellesen Løken ved Institutt for økonomi ved Universitetet i Bergen at subsidiering av vaskehjelp, au pair eller privat barnepass kan være løsningen for å redusere forskjellene. - Dersom vi ønsker å tette kjønnsgapet på toppen av arbeidslivet, bør vi kanskje tenke annerledes ved å legge til rette for karrierekvinner gjennom for eksempel subsidiert hjelp i hjemmet, skriver de i siste nummer av Nytt Norsk Tidsskrift.Gjennomsnittlig bruttoinntekt for kvinner var 299.000 i 2011 - milevis unna menns bruttoinntekt på 453.000 kroner, viser tall fra SSB. Samtidig er bare tre av ti ledere kvinner. - Hvis man vil tette lønnsgapet mellom kvinner og menn, må man gjøre det slik at husarbeid og barnearbeid ikke faller spesifikt på kvinner. En måte er å utvide pappapermen, en annen måte er å få skattelette på hushjelpen. Begge deler kan fungere, sier stipendiat Julian Vedeler Johnsen til VG. Denne uken konkluderte SSB med at man fra 2008 frem til i dag har sett få og små endringer mot mer likestilling - blant annet når det kommer til kvinners deltakelse i arbedslivet. - Hvis vi vil ha kvinner til å jobbe mer, virker det ikke som tradisjonell familiepolitikk fungerer. Vi må kanskje tenke i nye baner, sier postdoktor Katrine Vellesen Løken. Hun ser imidlertid at en løsning med å subsidiere hjemmehjelp også kan ha negative sider. - Det ville rettet seg mot de ressurssterke kvinnene som har mulighet til å få hjelp i hjemmet. Det positive er at vi fortsatt mangler kvinner i topplederstillinger - dette kunne kanskje hjulpet å få kvinner i arbeidslivet, sier hun.Resonnementet er en del av en artikkel hvor Løken og Johnsen har oppsummert 51 studier som handler om effekten av den norske likestillingspolitikken. Som mål på likestilling har de sett på i hvilken grad kvinner deltar i arbeidslivet på lik linje med menn, i hvilken grad de har ulike typer arbeid, og i hvilken grad de tjener det samme som menn. Konklusjonen deres er klar: Likestillingspolitikken fra 1970-årene frem til i dag har ikke hatt noen effekt. - Hovedfunnet er at de aller fleste familiepolitikk-reformene som fødselspermisjon, kontantstøtte og barnehage ikke har fått kvinner til å jobbe mer, sier postdoktor Katrine Vellesen Løken til VG.Mens barnehage og fødselspermisjon ikke har hatt noen effekt for likestillingen, har overgangsstønad og kontantstøtte bidratt til å holde mødre utenfor arbeidslivet, mener artikkelforfatterne. - Vi finner flere bevis som peker i retning av at familiepolitikken ikke har ført til likestilling, men ingen bevis som motgår denne konklusjonen, sier Johnsen til Universitet i Bergens nettsider. Kvinners deltakelse i arbeidslivet har imidlertid økt fra 44 prosent i 1972 til 68 prosent i dag. Forskerne forklarer den økte arbeidsdeltakelsen med en naturlig utvikling som blant annet henger sammen med den teknologiske utviklingen etter andre verdenskrig. Likestillingsminister Inga Marte Thorkildsen hadde ikke anledning til å kommentere saken fredag.
Forskere ved Universitetet i Bergen mener skattelette for hushjelp og au pair kan være løsningen for å minke lønnsgapet mellom kvinner og menn.