Erna & Co. foreslår milliard-skattekutt for tredje gang
Bak lukkede dører på Statsministerens kontor på Akershus festning var hele regjeringen samlet for to uker siden for å legge siste hånd på sitt forslag til statsbudsjett for 2016. På bordet inne på møterommet «VIP» satt alle Høyres og Frps statsråder for å forhandle seg frem til hvor store skattelettelser de kan gi i neste års budsjett, og hvor mye av dette som skal gå til kutt i formuesskatten. Få siste nytt om valget i VGs valgstudio.En drøy uke i forveien hadde regjeringen mottatt en rapport de selv bestilte som viste at kutt i selskapsskatten er åtte ganger mer effektivt for investeringer enn kutt i formuesskatten. Knut Arild Hareide advarer: Nekter å kutte mer i formuesskatten Likevel, i de røde og blå mappene som lå på bordet mellom statsrådene, foreslo finansminister Siv Jensen på nytt milliardkutt i formuesskatten. I den blå mappen er forslagene til hvor mye penger de ulike departementene kan få og hva de kan de bruke pengene på. I den røde mappen er oversikten over hvor mye regjeringen totalt har å rutte med og hvor mye de foreslår i endringer i skattene, avgiftene og tollsatsene. Full splid i vinter: Erna ga beskjed – krever flere kutt i formuesskatten I valgkampen drysser Erna Solberg rundt seg med større og mindre budsjettlekkasjer. Men hvilke skattekutt de vil foreslå for neste år er en strengt bevoktet statshemmelighet frem til finansminister Siv Jensen legger frem statsbudsjettet, onsdag 7. oktober – drøyt tre uker etter valget.VG kjenner deler av innholdet i de røde og blå mappene og kan i dag avsløre en rekke av nøkkeltallene: For tredje året på rad planlegger regjeringen milliardkutt i formuesskatten: * Høyre og Frp vil sette ned satsen i formuesskatten fra 0,85 til 0,80. Dette alene vil redusere formuesskatten med i underkant av 700 millioner kroner. * Bunnfradraget i formuesskatten økes med om lag samme sum som reduksjonen i skattesatsen. * Totalt vil regjeringen kutte formuesskatten med rundt 1,3 milliarder kroner, etter det VG forstår. Norges fremste økonomer: Slakter Ernas kutt i formuesskatten I tillegg til kuttene i skatten for de aller rikeste foreslår regjeringen også omfattende endringer av selskapsskatten og inntektsskatten: * Selskapsskatten kuttes med to prosentpoeng fra dagen 27 prosent til 25 prosent. * Skatt på alminnelig lønnsinntekt reduseres tilsvarende. * For å sikre at Staten fortsatt får inn omtrent like mye i skatteinntekter, innføres en helt ny toppskatt. Den nye toppskatten vil være progressiv, slik at du må betale en større andel av inntekten din i skatt desto mer du tjener.Disse tallene kan i teorien endre seg inn mot fremleggelsen av budsjettet, men dette er hva Siv Jensen la på bordet da budsjettkonferansen startet. Omtrent samtidig som Jensen legger frem statsbudsjettet vil regjeringen også legge frem sitt forslag til en omfattende skattereform. Reformen vil etter alt å dømme bli den største politiske saken denne høsten og vil være en oppfølging av Scheel-utvalget som foreslo å kutte skattesatsen for selskaper og personinntekt fra dagens 27 til 20 prosent. Det nye forslaget til milliardkutt i formuesskatten viser at Regjeringen har valgt ikke å vektlegge de krystallklare konklusjonene i den helt ferske utredningen som Finansdepartementet bestilte og betalte for.Rapporten «Kapitalbeskatning og investeringer i norsk næringsliv» fra det økonomiske analyseselskapet Menon ble overlevert Siv Jensen bare én uke før regjeringens budsjettkonferanse. Erna Solberg har gjentatte ganger i valgkampen sagt at neste års budsjett skal bli et budsjett som skal få ned arbeidsledigheten i Norge, som har steget raskt det siste halvåret. Forrige valgkamp bladde han opp: Stein Erik Hagen betalte Erna Solbergs helikopterturer Rapporten regjeringen fikk på bordet har undersøkt hvilke skattekutt som er de mest effektive for å få nye investeringer i norske bedrifter – og dermed nye arbeidsplasser. Konklusjonene er mildt sagt tydelige: Å kutte skatten på bedriftenes overskudd – den såkalte selskapsskatten – gir hele åtte ganger større investeringer i næringslivet enn formuesskatten for hver krone i skattelette. – Rapporten var ment som et grunnlag inn mot den siste budsjettkonferansen, sier Gjermund Grimsby, partner i Menon, til VG. Sammen med forskningssjef Leo A. Grünfeld og analytiker Marcus Gjems Theie vant han anbudet som Finansdepartementet utlyste i april. I midten av august kom rapporten som skal ha kostet departementet rundt 500.000 kroner å ha fått laget.I fjor la Regjeringen fram et forslag om å kutte formuesskatten med hele 4,1 milliarder i statsbudsjettet, men deler av dette kuttet ble forhandlet ned i Stortinget. Forslaget utløste en tsunami av kritikk, og i løpet av kort tid var de borgerlige partienes klare flertall på meningsmålingene blåst bort. Ap fosset fram. I VG gikk en rekke av Norges fremst samfunnsøkonomer ut og sa Erna & Co. burde kuttet andre skatter før formuesskatten hvis de først skulle gi skattelettelser. Kritikken var svært ubehagelig for Erna Solberg. Ikke minst da økonomiprofessor og tidligere Høyre-statsråd Victor D. Norman gikk ut slaktet sitt partis syn på formuesskatten (lenke). Å redusere og etter hvert fjerne formuesskatten har stått i Høyres stortingsvalgsprogram i flere tiår. For Høyre i regjering har en reduksjon av formuesskatten vært kampsak nummer én. Stimulering til investeringer i næringslivet er Erna Solberg og Høyres viktigste argument for å redusere formuesskatten, i tillegg til at skatten diskriminerer norske eiere fordi utenlandske eiere slipper å betale den. I de to første statsbudsjettene fikk Høyre/Frp-regjeringen med seg stortingsflertallet på skattelettelser på til sammen 13,2 milliarder kroner. 4,3 milliarder kroner har gått til lettelser i formuesskatten til de aller rikeste fordelt over to budsjettår. I tillegg kommer forslagene VG kan avsløre i dag.Etter at regjeringen hadde blitt dratt gjennom en gjørme av kritikk hele høsten, la det såkalte Scheel-utvalget frem sin innstilling 2. desember i fjor. Men det bredt sammensatte utvalget anbefalte ikke kutt i formuesskatten. De anbefalte derimot en sterk reduksjon av nettopp selskapsskatten. Det hjalp heller ikke regjeringen at økonomene i embetsverket i Finansdepartementet ikke var særlig ivrige på å gi faglig støtte til regjeringens påstand om at formuesskattekutt gir økte investeringer i næringslivet. Tvert imot. I de lyse kontorene på Majorstuen i Oslo møtte VG to av økonomene i Menon som har utarbeidet ekspertrapporten. – Det er alltid en viss usikkerhet knyttet til slike undersøkelser, men vi tror vi har en ganske robust konklusjon når vi skriver at lettelser i selskapsskatten vil gi betydelig større investeringer enn lettelser i formuesskatten for hver kroner, sier Grimsby. – Ble dere overrasket over hvor klare konklusjonene ble i deres egen rapport? – Vi prøver så godt vi kan å være nøkterne økonomer. Man blir ikke overrasket over at selskapsskatten har større effekt når den treffer alle selskaper. Når det gjelder dynamikken mellom de andre skattene, så er ikke «overrasket» ordet, men der hadde vi ikke forventet så mye på forhånd, sier Grimsby. – Kunne Regjeringen oppnådd større nye investeringer i næringslivet hvis de bare hadde brukt 12 prosent av pengene de har brukt på kutt i formuesskatten, på kutt i selskapsskatten? – Ja, det er det rapporten viser. Ikke innenfor noen bedriftskategorier har kutt formuesskatten større effekt enn kutt i selskapsskatten. Vi har basert undersøkelsen vår på norske selskapers kapitalstruktur og internasjonal forskningslitteratur, metastudier som har tatt opp i seg mange forskjellige studier. Vi har tatt utgangspunkt i de samme internasjonale estimatene som Scheel-utvalget brukte. Det har vi brukt for alle de tre skatteformene vi har sett på.Statsminister Erna Solberg vil ikke kommentere VGs opplysninger og nekter å stille til intervju om de nye kuttene i formuesskatten. I en e-post til VG bekrefter Solberg at regjeringen vil fortsette å kutte i formuesskatten. «Vi har gjort mye på formuesskatten og vil gjøre mer, men selskapsskatten er det største og viktigste grepet i skattereformen. Reformen er helt sentral for å lykkes i den langsiktige omstillingen.» På spørsmål fra VG om hun var overrasket over de store forskjellene i effekten av kutt i de to skattene, svarer Solberg: «Jeg ble ikke overrasket over at skattelettelser virker. Selskapsskatten har stor effekt fordi den treffer alle bedrifter. Derfor vil lettelser i selskapsskatten være det største og viktigste grepet i skattereformen.» Finansminister Siv Jensen vil ikke si noe som helst, utover å bekrefte at det kommer skatteendringer i budsjettet hennes for neste år. «Regjeringens oppfølging av skatteutvalgets forslag kommer i høst, men jeg har allerede slått fast at det vil bli lettelser i skattenivået. Hvilke skatteendringer som ligger i budsjettet vil bli presentert når det legges frem» skriver Jensen i en tekstmelding til VG. Arbeiderparti-leder Jonas Gahr Støre er svært kritisk til det som ser ut til å bli nye kutt i formuesskatten. – Det er påfallende dersom det viser seg at store kutt i formuesskatt nok en gang blir en hovedsatsing fra regjeringen. I så fall ser vi et Høyre og Frp, en statsminister og en regjering som lar være å lytte til de faglige rådene de får, når det gang på gang dokumenteres at kuttene gir lite effekt, sier Støre, og legger til: – Nye og store kutt i formuesskatten er ikke riktig medisin i en situasjon med voksende arbeidsledighet og rekordmange arbeidsledige. Regjeringen bruker de store pengene galt, sier Ap-lederen til VG.
Norges rikeste kan igjen sprette champagnen: I statsbudsjettet for 2016 foreslår Regjeringen milliardlettelser i den omstridte formuesskatten - for tredje året på rad.