Polen vil redde klimaet med skog
Jarosław Socha elsker skog. Og han kjenner Tenczyński-skogen som sin egen jakkelomme. Her har nemlig Landbruksuniversitetet i Krakow, hvor han er prodekan ved fakultet for skogvitenskap, et forskningsfelt som brukes i en pilotstudie satt i gang av det statlige skogselskapet. – Vi måler høyde og diameter på hvert tre, og registrerer den eksakte plasseringen ved hjelp av laserskanning og foto fra luften. Vi kjenner de eksakte GPS-koordinatene til hvert tre, og kjenner den eksakte biomassen i denne skogen, forklarer han. Dessuten analyserer forskerne en rekke andre faktorer, som sammenlagt sier noe om hvilke treslag vekstforholdene er best for. – Her er forholdene perfekte for bøk, med et kalsiumrikt jordsmonn, og det er en veldig produktiv stand. Disse skjønnhetene er rundt hundre år gamle, sier professoren. Etter andre verdenskrig ble det satt i gang en storstilt planting av furuskog i Polen – et treslag som mange plasser ikke er ideelt. – Nå er det viktig å få endret komposisjonen av skogene, for å maksimere den potensielle produktiviteten. Vi lager nå kart for hvert forskningsfelt, og målet er til slutt å lage en slik kartlegging for hele Polen, forklarer han. På FNs globale klimatoppmøte COP24 i Katowice denne uken lanserte Polen en erklæring som setter søkelys på skogenes viktige rolle i å oppnå målene i Parisavtalen. Skogvern, karbonfangst og -lagring kan ved første øyekast virke positivt, men dokumentet ble raskt kontroversielt. Den såkalte «Katowice-erklæringen om skoger for klimaet» oppfordrer landene til å handle for å bevare og forbedre fangst og lagring av drivhusgasser, inkludert skoger, innen 2050. Samtidig blir vitenskapsfolk oppfordret til å studere skogenes rolle i å oppnå en balanse mellom menneskeskapte utslipp og karbonlagring. De nesten 200 landene på klimatoppmøtet prøvde lørdag kveld fortsatt å bli enige om et regelverk for iverksettelsen av Parisavtalen - over et døgn på overtid. Polens miljøminister Henryk Kowalczyk understreket at skogarealet i landet utvides systematisk. – Fra 1995 til 2014 har skogarealet i landet vårt økt med 504.000 hektar, sier han og påpeker at nesten en tredjedel av Polens landareal er dekket av skog. – Forskning viser at ved å plante riktige treslag, kan vi øke skogenes evne til å absorbere CO2 og dermed redusere de ventede klimaendringene. På COP24 ønsker vi å vise hvordan man kan jobbe for å oppnå en balanse mellom utslipp og karbonfangst gjennom å bruke innovative løsninger innen skogbruk og ved å benytte den naturlige prosessen med absorbering av CO2 av jordsmonn og skog, understreket den polske ministeren. Mens representanter for forskjellige miljøvernorganisasjoner til stede på COP24 roste erklæringen for å inkludere biodiversitet og urfolk, kritiserte de formuleringene i erklæringen for å antyde at vertslandet Polen forsøker å bruke karbonlagring i skogene sine til å utsette de virkelige anstrengelsene for å redusere utslippene sine. Polen er verdens niende største produsent av kull, og kullkraft er grunnsteinen i landets energiforsyning. EU har presset på for at landet skal omstille seg til grønnere, og mer klima- og miljøvennlige energikilder, men hverken Polens industri eller husholdninger kan klare seg uten kullet, som står for 80 prosent av landets kraftforsyning. Polens økonomi vokser raskt, og energibehovet er ventet å øke med 20 til 25 prosent frem til 2030. Peter Riggs i organisasjonen Pivot Point sier erklæringen flørter med en falsk løsning og en farlig misoppfatning om bruken av land. Han mener bruk av skoger til bioenergi kan være verre for miljøet enn til og med fossilt brensel: Biomasse som brensel tar opp verdifullt land, som kunne vært benyttet som karbonsluk eller brukes produktivt for landbruk. Dessuten gir brennende tre utslipp av store mengder karbondioksid – så mye som 50 prosent som det å brenne kull per enhet av energien som dannes, ifølge FERN, en nederlandsk organisasjon som befatter seg med skogspørsmål. – Skogene kan ikke behandles som en kompensasjon, sier Riggs ifølge Pacific Standard . – Ikke konseptuelt, ikke som en del av Parisavtalens markedsmekanismer, og absolutt ikke som en unnskyldning for fortsatt kullforbrenning, eller annen bruk av fossile brensler, sier han til avisen. Polen lanserte først ideen om å bruke skogene sine i 2016 på COP22 i Marrakech, for å kjøpe seg mer tid til å redusere utslippene sine og nå målene i Parisavtalen. Men samme år kunngjorde regjeringen i Warszawa at den planla å tredoble den tillate hugsten i Białowieża-skogen, som står på UNESCOs verdensarvliste og er en av Europas siste urskoger, som blant annet er hjemmet til den utrydningstruede europeiske bisonoksen. EU-kommisjonen gikk til sak mot Polen i et forsøk på å stoppe hugsten, og i april ble landet funnet skyldig i ulovlig hugst. Christoph Thies i polske Greenpeace sier at dette, kombinert med at erklæringen ikke inneholder noen retningslinjer for hvordan man skal implementere målene om større skogdekkede områder i fremtiden, gjør at han ikke kan ta dokumentet på alvor. – Vi kan forestille oss at skogerklæringen veldig raskt kan endres til å bli en hugst-erklæring, som ville vært katastrofalt for klimaet, sier Thies til Pacific Standard . Alt før COP24 begynte Polen å reklamere for sitt karbonfarm-skogprosjekt, et pilotprogram som ble opprettet i 2017 av det polske statlige skogselskapet, med tre hovedmål: skogplanting, beskyttelse av eksisterende karbonsluk og planting av trær for bioenergi. – Takket være karbonfarm-skoger kan vi oppnå klimanøytralitet i henhold til Parisavtalen, sa Polens tidligere miljøminister Jan Szysko tidligere i år. – Europa og verden burde være interessert i dette prosjektet. Polen hevder prosjektet kan fange ytterligere én million tonn karbondioksid over de neste 30 årene – omtrent like mye som slippes ut av 215.000 biler i løpet av et år – eller 10 dager med utslipp fra Polens største kullkraftverk i Belchatow, ifølge polske Greenpeace. Samtidig ringer alarmklokkene for fullt når det gjelder global oppvarming. Ifølge ferske tall er utslippene av CO 2 på nivåer som verden ikke har sett på over tre millioner år, og ifølge forskere er vi på full fart mot en global oppvarming på godt over 1,5 grader, som er målet i Parisavtalen. FNs klimapanels rapport som ble utgitt før klimatoppmøtet påpeker at for å oppnå 1,5-gradersmålet, må verdens skogareal økes til 9,5 millioner kvadratkilometer innen 2050, sammenlignet med 2010-nivåene – blant flere tiltak. Det tilsvarer et område på størrelse med Kina. Ute i Tenczyński-skogen dekker et tynt snølag de bare grenene til bøketrærne. Professor Socha forteller entusiastisk at på grunn av den gradvise utskiftingen av treslag, kan de begynne å påvise at dette bedrer kvaliteten på skogen og jordsmonnet, og at trærne vokser bedre enn på 50 år. Et varmere klima fører til lengre vekstsesong, men den medaljen har en klar bakside, understreker han. – Trær som vokser for fort er ikke heller bra, for de krever mye vann. Slike lange tørkeperioder som vi hadde i sommer, fører til ekstra stress på trærne. Særlig furu, som vi har mye av, er utsatt, på grunn av rotsystemet sitt, og risikerer å bli rammet av sykdom og insekter. Socha er bekymret for den eldende furuskogen i Polen. – Mye furuskog er hugstklar, men på grunn av europeiske begrensninger, kan det ikke hugges så mye som er nødvendig for å bevare en sunn skog. Dermed kan vi få problemer med karbonutslipp fra skog og jordsmonn. Politikerne har gode ideer, men gjør de gale tingene når det gjelder dette, mener professoren.
Polen satser på karbonfangst i skogene sine, men miljøvernere frykter at landet vil bruke dette som en unnskyldning for å fortsette å brenne kull i stor stil.