Tyrkia: Her blir terrortiltalt svenske gjenforent med kona
Torsdag grytidlig morgen ble åtte menneskerettighetsaktivister løslatt fra Sivirli-fengselet i Istanbul. Der har de sittet i varetekt i over tre og en halv måned, etter at de ble arrestert 5. juli i år på Prinseøyene utenfor Istanbul. – Vi er en stor familie nå, takk til dere alle som kjempet for å få oss ut, sa den svenske statsborgeren Ali Gharavi (50) etter løslatelsen. Scenene som utspilte seg utenfor fengselet er rørende: Gharavi ble gjenforent med kona Laressa Dickey, og tyske Peter Steudtner (45) og de tyrkiske aktivistene møtte sine familier og kolleger. Gharavi og Steudtner har fått tilbake passene sine og kan reise hjem. Men til tross for at de er løslatt, opprettholdes terrortiltalen mot dem. Neste høring i saken er 22. november.De var ti aktivister fra fire organisasjoner, deriblant Amnesty International, som møttes på den idylliske øya Büyükada like utenfor Istanbul for et kurs om datasikkerhet og stressmestring. IT-konsulentene Gharavi og Steudtner var ansvarlig for å lære aktivistene om hvordan de trygt skulle kunne kommunisere med hverandre og oppbevare sensitive dokumenter. Alle ble anholdt på stedet og tiltalt for terrorvirksomhet, men to av de ti er senere blitt løslatt. Nå er alle fri – foruten Tyrkias Amnesty-sjef Taner Kılıç, som er terrortiltalt i en separat sak som starter i Izmir torsdag. – Ali har fortalt at det var periodevis veldig tøft å sitte fengslet, og at rettighetene hans ble krenket. Han og Peter ble begge avhørt av tyrkisk politi på et språk de ikke forstår. Dessuten har Ali hjerteproblemer. Plutselig ble han hentet av to sivilkledde menn i en sivil bil og kjørt ut av fengselet. Han ble redd. Til slutt forsto han at han var på sykehus for å få hjelp, sier Anna Lindenfors, generalsekretær i Amnesty Sverige, til VG. Lindenfors var i Istanbul denne uken for å overvære rettssaken. – Vi kommer til å fortsette å arbeide for at tiltalen opphører. Det finnes ingen substans i den, mener hun.Aktivistene er tiltalt for å være tilknyttet kurdiske og venstreorienterte grupper som er terrorstemplet av tyrkiske myndigheter, blant annet Gülen-bevegelsen, nå kalt terrororganisasjonen FETÖ, som anklages for å stå bak fjorårets kuppforsøk. De risikerer 15 års fengselsstraff. Ifølge tiltalen var kurset hemmelig og konspiratorisk, der deltagerne planla hvordan de skulle hemmeligholde informasjon fra myndighetene, spionere og skape splittelse i Tyrkia. Bevismaterialet baserer seg i stor grad på dokumenter og kommunikasjon i forbindelse med selve menneskerettighetsarbeidet aktivistene har utført i Tyrkia.Rettssaken mot menneskerettighetsaktivistene er en del av en omfattende prosess som foregår i Tyrkia under president Recep Tayyip Erdogan (AKP): Over hundre tusen mennesker er blitt fratatt jobbene sine, over 50.000 er blitt fengslet og flere utvist av landet som følge av utrenskingene etter kuppforsøket. – Mange av de 50.000 personene som sitter fengslet, sitter inne på ubegrunnede tiltaler. De vet ikke hva de er anklaget for, og kan dermed ikke svare for seg. Det strider imot internasjonal rett, sier Lindenfors i Amnesty. – Finnes det tegn på at menneskerettighetssituasjonen i Tyrkia kan endre seg? – Nei. Vi ser dessverre en nedadgående trend. – Hva kan land som Sverige og Norge gjøre? – Vi må fortsette å ta opp temaet. Utenriksdepartementene må våge å løfte disse spørsmålene, til tross for at har flyktning- og handelsavtaler med Tyrkia, svarer Lindenfors.
Klokken 04 torsdag kunne IT-konsulenten Ali Gharavi (50) klemme kona Laressa etter å ha vært fengslet i Tyrkia siden juli.