Frykter han taper tusenvis på nye helseregler
- Det høres helt sykt ut. Mange av de som er syke har lite penger fra før av, og nå vil de få enda mindre. De blir taperne og jeg skjønner det ikke, sier Relbe-Moe til VG Nett. Frem til nå har han og over 60.000 nordmenn som har hatt store utgifter på grunn av sykdommen sin, kunne trukket fra en del av utgiftene på skatten. Fra og med søndag kan de trekke fra stadig mindre, frem til fradraget forsvinner helt i 2015. Det skal etter hvert erstattes med nye ordninger, som foreløpig ikke er helt på plass. Fra og med inntektsåret 2012 kan de for eksempel ikke lenger trekke fra transportutgifter - som er noe av det Relbe-Moe har fått dekket i flere år. Bakgrunn:Slik forsvinner særfradraget for sykdom Pengene som tidligere gikk til dette, skal i stedet gå til blant annet folketrygdens bilstønadsordning for gruppe 2-biler for barn og unge - som 36 år gamle Riebe-Moe er for gammel til å få. - Jeg er en god del hos legen, og på grunn av sykdommen min må jeg trene, enten hos fysioterapeut eller i varmt vann. Frem til nå har jeg kunnet trekke fra kjøregodtgjørelse og parkering når jeg har reist rundt, men det blir det slutt på nå, sier Relbe-Moe. Han har hatt den revmatiske sykdommen bekhterev siden 2003, og er også leder i Bekhterevforeningen Oslo og omegn. Sykdommen fører til mye smerter, stivhet i kroppen og skjelettforandringer. I fjor fikk han tilbake 26.000 kroner i i særfradrag på skatten. Oslo-mannen sier han føler det som om han blir straffet fordi han er syk. - Jeg har nettopp fått beskjed om at jeg blir femti prosent varig ufør, noe som betyr at jeg også går ned i inntekt. Jeg skulle gjerne vært helt frisk og gått på jobb hver dag, sier han. VG Nett har også tidligere skrevet om at fradraget forsvinner. Planen skal være å erstatte fradraget med andre stønadsordninger, men bare dager før utfasingen begynner, er alle ordningene som skal erstatte fradraget fremdeles ikke på plass. Interesseorganisasjoner mener det skaper utrygghet, og frykter fradraget skal forsvinne helt uten at erstatningene er på plass.Relbe-Moe mener løsningen er å gi de som er syke et gitt beløp hver måned. - Hvis man har cøliaki eller melkintoleranse, så får man et grunnbeløp hver måned til å dekke store sykdomsutgifter. Om man fikk en sum hver måned ut fra hva slags sykdom man hadde, så ville det hjelpe, men om man ikke gjør noen ting, så vil alle som er syke være tapere, sier han. Janne Pauline Bjørklund er lungesyk, og er bekymret for de nye reglene. - Jeg har kols og går på kols-medisiner. Som en bivirkning har jeg fått periodonitt, som er en betennelse i munnhulen. Den behandlingen jeg må ha for den sykdommen, dekkes ikke fullt ut av folketrygden, sier Bjørklund, som er andre nesteleder i sentralstyret til Landsforeningen for hjerte - og lungesyke, fortvilet til VG Nett. Hun sier at hun flere år har gått over grensen på 9180 kroner, som er minstekravet for å få særfradraget, blant annet på grunn av høye tannlegeregninger. Hun mener fjerningen av særfradraget særlig kan ramme de som er kronisk syke, som henne selv og flere andre av LHLs medlemmer - Jeg har betalt over 40.000 kroner i tannlegeutgifter, blant annet. Selv om det varierer og ikke er like mye hvert år, så er det mye penger tapt. Det er som om de legger en ekstraskatt på sykdom, sier hun. - Jeg kommer aldri til å bli kvitt den sykdommen, jeg må ta disse medisinene så lenge jeg lever. Derfor er jeg bekymret fordi dette gjelder veldig, veldig mange. Regjeringen har sagt at de vil komme med alternative ordninger, men det ser ikke ut som det skjer i den umiddelbare fremtid, sier hun.- Vi frykter at den nye ordningen vil føre til at enkelte grupper som har store sykdomsutgifter, vil falle helt utenfor, sier Knut Magne Ellingsen, leder av Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, til VG Nett. Han er enig i at heller ikke ordningen med særfradrag var ideell, men er ikke trygg på at erstatningen vil bli noe bedre. - Jeg mener de signalene som har kommet foreløpig, tyder på at det fortsatt vil være mange grupper som ikke får noen reell kompensasjon for de store sykdomsutgiftene de har, sier han og legger til at mange er usikre på hvordan ordningene vil bli i fremtiden. - Det er klart at dette skaper veldig stor usikkerhet og utrygghet hos mange. Den situasjonen som er nå, betyr at mange mister denne kompensasjonen gradvis, uten at det vet om de får noe igjen, sier han. Han mener løsningen er å øke grunnstønadsordningen som en følge av utfasingen.Også Astma - og allergiforbundet er bekymret, men også de mener at den ordningen som nå forsvinner ikke har vært god nok. I 2008 skrev VG Nett om de forvirrende reglene, som blant annet førte til at diabetessyke Elin Bjerke fikk fradrag - men at stefaren med samme sykdom, som bodde i samme hus, ikke fikk det. - Det er en del pasienter med kronisk sykdom som ikke har fått dette fradraget fordi de ikke betaler nok skatt. Vi vil at alle skal få kompensasjon uansett om de har den skattbare inntekten eller ikke. Ingen skal måtte betale for å ha en kronisk sykdomKreftforeningen sier at også deres medlemmer kan bli rammet av at ordningen forsvinner. - Våre medlemmer er alvorlig syke, og har store utgifter som gjør at de kan få fradrag, sier Liv Eli Lundeby, seksjonsleder i Kreftforeningen. Hun er imidlertid skeptisk til måten ordningen har vært lagt opp på, og sier at blant annet alderspensjonister og uførepensjonister nesten ikke har kunnet bruke ordningen. - Denne ordningen gjelder kun for de som i utgangspunktet betaler skatt, og de som betaler mest kommer bedre ut, så dette er en ordning som tjener de som har penger, sier hun.Finansdepartementet sier at pengene som fra særfradraget skal brukes til å styrke de stønadsordningene som allerede finnes. - I 2012 tas utgifter til tannbehandling, transport og bolig helt ut av ordningen. De økte inntektene brukes til å øke folketrygdens refusjonstakster til tannbehandling med 137 millioner kroner. Samtidig styrkes Husbankens tilskuddsordning til etablering og tilpasning av bolig med 23 millioner kroner og folketrygdens bilstønadsordning for gruppe 2-biler for barn og unge med 13,5 millioner kroner. I tillegg går 2,5 millioner kroner av de frigjorte midlene til Diabetesforbundets arbeid med motivasjonsgrupper og å oppdage diabetes tidlig, sier statssekretær Morten Søberg (Sp). Han sier at bruken av pengene som frigjøres senere, vil bli bestemt i de kommende statsbudsjettene. - Samtidig skal berørte departementer i samarbeid med brukerorganisasjoner sette i gang et arbeid for å klarlegge hvilke støtteordninger, særlig grunnstønadsordningen, som dekker formål som særfradragsordningen har gitt støtte til. Han understreker også at personer som Relbe-Moe ikke vil bli berørt i innetektsåret 2011, fordi endringene først gjelder for inntektsåret 2012. - For det andre vil vedkommende kun berøres av endringen i 2012 i den grad utgiftene han så langt har fått fradrag for, gjelder utgifter til tannbehandling, transport eller bolig. Og som nevnt ovenfor vil ordninger på utgiftssiden bli styrket tilsvarende innstrammingen i særfradraget i 2012.
Tidligere har revmatikeren Jan Halvard Relbe-Moe fått tilbake 26.000 kroner i året av staten. Nå frykter han at han snart vil måtte betale det selv.