Brooklyn var «Norges tredje største by»
- Hei sann! utbryter Helene Bakke fra bak ferskvaredisken, på kav kvinesdaldialekt, når hun får øye på nordmennene som kommer inn døra. 73-åringen driver forretningen Nordic Delicacies i New Yorks største bydel, Brooklyn. Her inne slår lukten av fiskekaker, lefser, komper, lapskaus, fenalår og nøkkelost intenst mot deg. Butikken er dessuten fylt til randen av norske dagligvarer og suvenirer; her får du tak i alt fra «fishballs» og melkesjokolade, til ostehøvler og «krumkake baker», for å nevne noe.- På 70- og 80-tallet begynte mange nordmenn å flytte ut av byen, eller tilbake til Norge. Det var da jeg bestemte meg for å holde på det norske, sier Bakke, som åpnet dørene til butikken på 3th Avenue i 1987. For forestill deg dette: fra begynnelsen av 1900-tallet og frem til rundt 1980 var en tur til Brooklyn «som å komme hjem». Det ble sagt at dette var Norges tredje største by etter Oslo og Bergen, med på det meste over 60.000 nordmenn. Den norskeste gaten av alle, 8th Avenue, gikk bare under kallenavnet «Lapskaus Boulevard». Ikke et eneste sted utenfor Norge var det så mange nordmenn. Her var norske barer, restauranter, bakerier, kirker, gamlehjem, aviser og radiokanaler.- Utvandringen til New York skiller seg ut fra den tradisjonelle norske emigrasjonen på 1800-tallet, da folk slo seg ned på prærien for å drive jordbruk, forteller kulturhistoriker Siv Ringdal. - Denne utvandringen varte lenger, og var en urban arbeidsutvandring. Nordmenn tok jobber som carpentere og housekeepere på Manhattan, og hadde ofte planer om å reise tilbake etter noen år, sier forskeren, som har skrevet flere bøker om temaet. Flest reiste «over there» fra vest i Vest-Agder, særlig fra Farsund, Lyngdal og Kvinesdal. På Lista i Farsund snakket folk om «å ta en tur til byen» - og siktet til New York, ikke Oslo.Den dag i dag har fortsatt noen hjemvendte farsundere 110 volt i huset sitt, og snakker om å være «confjusa» (forvirret), om å ta ut «garbissen» (søpla) eller om å åpne «trunken» (bagasjerommet). - Jeg reiste fra Kvinesdal i 1958. Den gang var det en selvfølge å dra. Jeg hadde mye familie i Brooklyn, og på den tiden var det vanskelig å få jobb hjemme på Sørlandet, forteller Helene Bakke. - Da jeg gikk rundt på streeten her på 60-tallet var det som å være i Norge. Du trengte aldri å snakke engelsk til noen.I dag er det få spor igjen etter den norske kolonien. Foruten Nordic Delicacies finnes det et par norsk-danske puber og foreningslokaler i området. 8th Avenue har fått kallenavnet «Little Hong Kong». Men Helene, som driver butikken sammen med datteren Arlene (48), har ingen planer om å gi seg. - Det er fortsatt flere tusen norskamerikanere i New York som bare må ha norsk mat. Men den største inntekten får vi fra å sende mat med mail order til andre nordmenn i Midtvesten og på Vestkysten. Og så er det en del irer som handler her, fordi det minner dem om barndommen på Lapskaus Boulevard, forteller hun lattermildt. - Nordmenn som reiser til New York er hjertelig velkomne inn for en prat. Det er bare en halvtime south med subwayen fra Manhattan, oppfordrer Helene Bakke. Ja, hvorfor ikke? Nordmenn reiser til verdensmetropolen som aldri før. I fjor besøkte utrolige 52 millioner turister skyskraperjungelen på USAs østkyst.
Nå er butikken til Helene Bakke (73) nesten det eneste som er igjen av det norske Brooklyn.