Etterforsket Kripos-sjefen for å påvirke våpensak
I april 2016 pågriper etterforskere en ulovlig våpensamler i Buskerud. Flere hundre ulovlige våpen blir beslaglagt. Ett av våpnene som undersøkes er en Luger-pistol. Når politioverbetjenten søker opp våpennummeret i politiets våpenregister står pistolen registrert på et kjent navn: Ketil Haukaas. Øverste sjef for Kripos. Haukaas er en aktiv våpensamler og mangeårig medlem av Norsk våpenhistorisk selskap (NVS).Politioverbetjenten som får treff på Haukaas’ pistol, kontakter lokale politiledere. De diskuterer hvordan våpentreffet skal følges opp overfor Kripos-sjefen, skriver Spesialenheten i et påtalevedtak VG har fått innsyn i. De blir enige om å sende en e-post. Politioverbetjenten beskriver funnet og ber om en bekreftelse på at Haukaas fremdeles har sin Luger-pistol. Haukaas svarer at han har pistolen. Han legger til informasjon om hvordan Luger-produksjonen under annen verdenskrig gjør at mange pistoler kan ha samme korte våpennummer. Ingen undersøker fysisk om Ketil Haukaas har den aktuelle pistolen. «Jeg ønsket å få landet "ballen" rundt ditt navn her, og det anser jeg nå som gjort», skriver politioverbetjenten tilbake. Sør-Øst politidistrikt vil ikke svare VG på hvorfor saken ble sjekket ut med én e-post eller hvorvidt dette er vanlig fremgangsmåte for å avklare spor. VG er avhengig av gode tips fra våre lesere. Kontakt oss på e-post eller på kryptert melding via Signal eller WhatsApp til +4792088655.VG har intervjuet Kripos-sjef Ketil Haukaas om saken. Haukaas kaller henvendelsen fra etterforskerne for en «betimelig forespørsel»: – De skulle sjekke om jeg hadde den Lugeren og jeg tenker det er en rimelig måte å gjøre det på. – Du har fortsatt den pistolen? – Ja. Haukaas sier han fikk en mistanke om at etterforskerne la for mye i våpennummer-treff og at han derfor la ved tilleggsinformasjon om Luger-pistoler. – Jeg klarer ikke skjønne at det er noe å henge seg opp i her i det hele tatt, hvis man forstår bakgrunnen, sier Kripos-sjefen. Kripos-sjefen hevder han glemte saken fullstendig fram til han fikk en telefon fra sjefen for Spesialenheten to år senere. – Her fikk jeg vite at jeg hadde vært under etterforskning, sier Haukaas.Hvorfor endte Spesialenheten med opp med å etterforske en av Norges mektigste politiledere? Politioperasjon Bonanza har gjennom tre år avdekket store mengder ulovlige våpen. På forsommeren 2016 jobbet det en Kripos-analytiker i operasjon Bonanza. Da han fikk høre at Ketil Haukaas – hans øverste sjef – kunne være involvert i saken, tok han kontakt med sin nærmeste leder som er analysesjef i Kripos. Analysesjefen forklarer i avhør at han videre tok direkte kontakt med Haukaas. Her skal Haukaas ha sagt at han var sjekket ut av saken. Hva som skjedde videre er det uenighet om. Spesialenheten gir hvert år rapporter hvor de oppsummerer årets saker. Her skriver de at Spesialenheten fikk informasjon om at Ketil Haukaas hadde henvendt seg til etterforskere i våpensaken «på en måte som kunne oppfattes som påvirkning av politiets undersøkelser i straffesaken» og at noen oppfattet at Haukaas «forsøkte å få sitt navn slettet fra registeret.» Ketil Haukaas er anonymisert i årsrapporten. Sør-Øst politidistrikt vil i dag ikke svare på hva som gjorde at saken ble meldt inn til Spesialenheten. Spesialenheten sier de hadde rimelig grunn til å opprette etterforskning mot Haukaas for mistanke om brudd på tjenesteplikten § 171 i november 2017: – Det var mistanke om at en ansatt i politiet kunne ha forsøkt å påvirke opplysninger om at politiet i straffesak har gjort undersøkelser av hans våpen, skriver fungerende sjef Liv Øyen.Analytikeren og analysesjefen fra Kripos sier i avhør at de aldri gjorde noe annet enn å opplyse de faktiske forhold: At Ketil Haukaas var sjekket ut av saken. En politioverbetjent som jobbet med Bonanza-prosjektet har i avhør forklart at han opplevde en henvendelse om å skrive en rapport om Haukaas som et ønske om å få navnet hans fjernet fra straffesaken, står det i vedtaket. Analytikeren forklarer i avhør at han ba om at det ble laget en rapport på Haukaas, men at «hans ønske om å dokumentere etterforskningsskritt i saken har blitt tatt ut av sin sammenheng.» VG har ikke fått innsyn i hele forklaringen fra politioverbetjentene. To år etter den opprinnelige våpensaken, i juni 2018, konkluderer Spesialenheten med at det hele beror seg på en misforståelse. Saken henlegges som intet straffbart forhold bevist. Fungerende sjef Liv Øyen i Spesialenheten skriver at «etterforskningsresultatet taler med særlig styrke mot at Haukaas har opptrådt straffbart.» – Jeg har i denne sammenhengen overhodet ikke snakket om meg eller min sak eller hatt direkte kontakt med noen som jobbet med Bonanza-prosjektet, sier Ketil Haukaas til VG. – Kan noen andre ha oppfattet at du ønsket dette og agert på dine vegne? – Det kan jeg altså ikke forstå. Jeg ville ikke hatt noe mot at navnet mitt lå i prosjektet. Det var for meg en ren faktaavklaring. Haukaas sier han aldri har sett noen interessekonflikt mellom å være Kripos-sjef og aktiv våpensamler. – Nei, jeg ser ikke den problemstillingen. Det er en ærlig og seriøs hobby. Man blir ikke inhabil av å ha greie på noe. – Har du til enhver tid overholdt lover og forskrifter knyttet til din våpensamleraktivitet? – Såvidt jeg vet, så. – Kan du si hvor mange våpen du har? – Nei, det har jeg ikke noe ønske om å si noe om, sier Haukaas og viser til en sikkerhetsvurdering.Kripos-sjefen ble aldri avhørt av Spesialenheten for politisaker. – De skriver at saken er så godt opplyst at de ikke ser noen grunn til å avhøre meg. Det sier litt om hvordan Spesialenheten har vurdert substansen, sier Haukaas til VG. Spesialenheten svarer at de ikke anså et avhør som nødvendig for å avklare spørsmålet om straffskyld: – I denne saken vurderte vi at det etter gjennomførte vitneavhør og innhentet dokumentasjon ikke lenger var holdepunkter for mistanke om brudd på tjenesteplikt, og det var da ikke nødvendig å avhøre ham, skriver fungerende sjef Liv Øyen i Spesialenheten. Sør-Øst politidistrikt og enhetsleder for etterforsknings og etterretning, Lena Reif, vil ikke svare på VGs spørsmål i saken. – Sør-Øst finner ikke grunnlag for å kommentere eller gi opplysninger i sak som har vært behandlet i Spesialenheten, skriver kommunikasjonsavdelingen.
Politiansatte mente de ble forsøkt påvirket da navnet til Kripos-sjef og våpensamler Ketil Haukaas dukket opp i en etterforskning. Spesialenheten henla saken.