Frode Bergs bønn til Solberg: Gjør noe!
Den spiontiltalte nordmannen ber innstendig norske myndigheter om å ta ansvar for å få ham hjem når dommen i saken mot ham er falt. Det skjer etter planen 16. april. Via sin russiske forsvarer Ilja Novikov hadde Berg følgende beskjed etter at rettssaken mot ham i praksis var avsluttet sist uke: – Det er mitt og Bergs sterke ønske at norske myndigheter gjør noe. Det er ikke opp til oss å avgjøre om det skal skje gjennom diplomati på høyeste nivå, eller gjennom kontakt på et lavere nivå. Det er opp til dem, sa Novikov til norske medier. Han understreket at han ikke vet noe om planen for møtet i St. Petersburg tirsdag eller om Bergs sak står på dagsordenen. Også Bergs norske advokat Brynjulf Risnes er positiv til at rettssaken trolig snart er over. – Vi håper både norske og russiske myndigheter er seg sitt ansvar bevisst og bidrar til å få Frode hjem, sier han til NTB.Novikov peker på at en benådning fra presidenten som følge av en politisk avtale om løslatelse av Berg, kan være en mulig løsning. – En utlending har teoretisk sett alltid en mulighet til å bli utvekslet eller benådet av politiske grunner, sier Novikov, som viser til at en slik benådning er den eneste rettslige grunnen til at en utlending som er dømt for spionasje, kan bli løslatt. Eksperter har vært usikre på om Bergs sak vil bli et tema i St. Petersburg. – Jeg regner med at saken kan komme på agendaen, men det er også mulig at man bruker andre mindre synlige og offisielle kanaler for å finne en løsning her, sier Jakub Godzimirski, forsker ved NUPI. – I utgangspunktet vil man jobbe med dette på lavere nivå. Hvis Solberg nevner dette, vil det jo være løftet opp på høyeste nivå, så hun vil trolig være forsiktig med dette, sier førsteamanuensis Jardar Østbø ved Institutt for forsvarsstudier.Berg-saken er imidlertid bare én av mange problemsaker som de siste årene har hengt over det norsk-russiske forholdet. Forbindelsene mellom Norge og Russland frøs til etter at Russland involverte seg i krigføringen i Øst-Ukraina og annekterte den ukrainske Krim-halvøya i mars 2014. Krisen i Ukraina er en verkebyll mellom Russland og Vesten som har ført til flere runder med sanksjoner som Norge har sluttet seg til. – Russlands opptreden er et alvorlig folkerettsbrudd og utfordrer vår internasjonale orden. Norge gjentar fordømmelsen av Russlands anneksjon av ukrainsk territorium og anmoder Russland om å reversere denne, sa statssekretær Audun Halvorsen (H) i mars. Også Russlands støtte til Assad-regimet i Syria har ført landet på kollisjonskurs med Vesten.En annen bekymring i Norge og også Finland er at Russland ved en rekke anledninger de siste årene har forstyrret GPS-signaler i Finnmark. – «Jamming» gir særlig grunn til bekymring. Senest i forbindelse med den allierte øvelsen Trident Juncture høsten 2018, ble det registrert flere tilfeller av GPS-utfall som påvirket norsk og alliert luftfart, skriver E-tjenesten i sin siste, åpne trusselvurdering. – Dette representerer ikke bare en ny utfordring for norsk og alliert øvingsaktivitet. Jamming er også en trussel mot sivil luftfart i fredstid. NATO-sjef Jens Stoltenberg tok nylig opp jammingen med Russlands utenriksminister Sergej Lavrov. Under besøket til Arktis-konferansen i St. Petersburg skal Solberg delta i et høynivåpanel sammen med Putin og andre nordiske ledere. Også utenriksminister Ine Eriksen Søreide (H) er med på reisen.
Samme dag som statsminister Erna Solberg møter Russlands president Vladimir Putin i St. Petersburg, holdes prosedyrene i spionsaken mot Frode Berg i Moskva.