Forbudt med vannscooter, men staten vet ikke hvorfor
Det går frem av et brev departementet sendte til advokat Arve Lønnum i advokatfirmaet Ræder tidligere denne måneden. Lønnum hadde bedt om å få se hvilke vurderinger Miljøverndepartementet hadde gjort før lovforbudet trådte i kraft. «Det finnes ingen dokumenter til dette (lovforbudet), da mye av saksbehandlingen er gjort per telefon og møter» skriver departementet i sitt svar. Torsdag ble det også kjent at vannscooterentusiast Joakim Verdich, som i tingretten ble dømt til å betale en bot på 6000 kroner for ulovlig vannscooterkjøring, anker dommen til langmannsretten. Ifølge NTB skriver Verdich i en pressemelding at han anser vannscooterbruken som lovlig.- Jeg holdt på å falle av stolen da jeg leste brevet. I mine 18 år som advokat har jeg aldri opplevd maken, sier advokat Arve Lønnum. - Som regel er det bunkevis med dokumentasjon knyttet til sikkerhet, miljøhensyn med mer. Her er det bare masse påstander som man ikke kan underbygge. Selv ikke påstanden om at forbudet skal være i tråd med EØS-reglene kan departementet underbygge, legger Lønnum til. Vannscooterforbudet ble lagt på is i 2009 fordi det var uklart om forbudet var i strid med EØS-reglene. Under en høringsrunde for å iverksette forskriften på nytt i 2011, ble daværende miljøvernminister Erik Solheim (SV) frarådet av næringsdepartementet (NHD) å gjøre nettopp det. «Etter at forbudet mot vannscooter ble innført i år 2000, har det blitt utviklet vannscootere med langt mer støysvake motorer enn tidligere. Det vises til at lignende farkoster (...) i dag er større potensielle støykilder enn vannscootere. Videre er det ikke noen vesensforskjell mellom vannscooteres og andre fritidsfartøys potensielle negative konsekvenser for miljøet», skrev departementet og viste til at det heller ikke var dokumentert noen særskilt sikkerhetsutfordring med bruk av vannscooter.Departementets konklusjon var at et forbud mot vannscooter ville være «urimelig forskjellsbehandling». Usikkerheten rundt EØS-reglene ble også påpekt. «Vi legger imidlertid til grunn at forholdet til EØS-avtalen er grundig vurdert av Miljøverndepartementet, og at Miljøverndepartementet har kommet til at forslaget ligger innenfor EØS-avtalens rammer», skriver Næringsdepartementet. Det finnes det ikke noe dokumentasjon på at Miljøverndepartementet har gjort.Næringsminister Trond Giske ønsker ikke å kommentere saken, men henviser til høringsuttalelsen departementet leverte i 2011. VG har stilt politisk ledelse i Miljøverndepartementet en rekke spørsmål om hvilke vurderinger som er gjort. «Forbudet i forskriften er en videreføring av gjeldende lov (småbåtloven) og begrunnelsen følger av Stortingets vedtak i 2000. Vi har hatt et godt samarbeid med NHD i arbeidet med forskriften. Vi mener regelverket er i samsvar med EØS-retten, men vil selvsagt vurdere ESAs åpningsbrev nøye og svare dem innen fristen» skriver Bård Vegar Solhjells politiske rådgiver Audun Garberg i en e-post.Jan Fridthjof Bernt, professor ved juridisk fakultet ved Universitetet i Bergen sier faktagrunnlaget for et vedtak, og de uttalelser som er hentet inn, alltid skal være nedtegnet i skriftlig form. - Slik du beskriver dette, strider beslutningsprosessen mot alminnelige prinsipper for forsvarlig saksbehandling av slike saker, sier han. - Når det innhentes muntlige uttalelser, må disse nedtegnes slik at man i ettertid kan etterprøve de faktiske forutsetninger og de vurderinger vedtaket bygger på. Dette synes ikke å være tilfelle her, og er da klart i strid med god forvaltningsskikk. Men det vil normalt ikke ha konsekvenser for gyldigheten, sier jusprofessoren.
Norge har et omstridt forbud mot vannscootere, men Miljøverndepartementet kan ikke redegjøre for hvorfor det ble innført.