Sør-Sudan i krise - avlyste 6. årsfeiringen
– Vi føler at det ikke er riktig å bruke det lille vi har av midler til en feiring, så lenge landets innbyggere er rammet av en økonomisk krise. Mange har ikke en gang råd til et måltid om dagen, sa president Salva Kiir i en tale til folket søndag formiddag. 9. juli 2011 var dagen da Sør-Sudans elleve millioner innbyggere omsider kunne slippe løs gleden, feire friheten og landets uavhengighet fra Sudan etter flere tiår med borgerkrig. Hilde Frafjord Johnson: En lenge varslet, menneskeskapt katastrofe Men freden var skjør. I desember 2013 blusset en ny og betent konflikt opp på grunn av en maktkamp mellom president Salva Kiir som beskyldte visepresident Riek Machar for å planlegge et statskupp. Kiir og Machar er ledere for henholdsvis dinka og nuer, Sør-Sudans største stammer som utgjør henholdsvis 35 og 15 prosent av befolkningen. En etnisk feide ble innledet mellom presidentens Dinka-stamme og opprørslederens Nuer-stamme.Opprøret startet da presidentens vaktstyrke skulle avvæpne soldater fra Nuer-stammen 15. desember 2013. Soldater fra begge sider gikk løs på hverandre og på sivile. Opprøret spredte seg deretter til byene Bor, Bentiu og Malakal. Konflikten eskalerte og den pur unge nasjonen ble nok en gang kastet ut i en borgerkrig preget av etniske skillelinjer og hat, seksuell vold og ekstrem brutalitet. Som vanlig er ofrene først og fremst sivile, særlig kvinner og barn. UNICEF opplyser dessuten at 2500 barn er blitt drept i løpet av den tre og et halvt år lange konflikten.I et intervju med nyhetsbyrået AP i april stemplet Storbritannias utviklingsminister Priti Patel overgrepene i Sør-Sudan som folkemord. Den britiske ministeren advarte mot massakre, brent jord-taktikk og en «avskyelig og inhuman situasjon». – Landsbyer blir brent, kvinner blir voldtatt og mat blir brukt som et våpen, sa den britiske ministeren. I mars advarte FN om tendenser til etnisk rensing. De påpeker at minst syv ledere i det sivile og militære lederskapet de siste månedene har sagt opp i protest mot regjeringens retning på etnisitet, stammetilhørighet og ønske om fred. – I et av disse oppsigelsesbrevene ble «etnisk rensking» beskrevet som en del av regjeringens praksis. Dette er anklager som kommer fra folk på innsiden, sier Yasmin Sooka, som leder FNs kommisjon for menneskerettigheter i Sør-Sudan. Sudanske sikkerhetsstyrker bruker systematisk voldtekt, trusler og andre overgrep for å skremme kvinnelige aktivister til taushet, ifølge Human Rights Watch.Ifølge organisasjonen Leger Uten Grenser har 1,8 millioner forlatt landet. Mer enn 950.000 sør-sudanere har flyktet til nabolandet Uganda. Nord i landet finnes fire flyktningleirer, blant andre Bidi Bidi, som nå er verdens største med 272.000 fordrevne mennesker. Den tidligere hotelldirektøren Kari Rieth arbeider i dag med personellogistikk for Leger Uten Grenser. Hun var til stede i hovedstaden Juba 7. juli i fjor da konflikten nok en gang eskalerte. – Vi visste at nasjonaldagen var dagen etter. Alt skjedde veldig fort. Plutselig var gatene fulle av militære. Fra kontoret hørte vi skudd. Langs veiene gikk sivile og bar på det lille de eide for å komme seg til et sikrere sted. Flyplassen ble stengt og vi satt innesperret på kontoret i nesten ett døgn, minnes Rieth. – Sør-Sudan mangler nesten alt. Ikke finnes det jobber. Skole- og helsevesenet er ikke oppe og går. Folk sulter. Landet trenger all hjelp det kan få, sier Rieth til VG. Flyktninghjelpen anslår at rundt fire millioner sør-sudanesere, hvorav mer enn halvparten er barn, er drevet på flukt fra sine hjem. To millioner er internt fordrevet. Har du lest denne? Ti kriser verden har oversett – To tusen flyktninger tar seg over grensen til Uganda hver eneste dag. Landet har egentlig et bra system for å ta seg av flyktninger, som ofte får en liten jordlapp å dyrke, tilgang til vann og mulighet for å jobbe, men nå kommer det så mange fra Sør-Sudan at det tærer på landets egne ressurser, forklarer Geno Teofilo til VG. Han er medierådgiver for Flyktninghjelpen med base i Nairobi, Kenya. FN oppgir at 86 prosent av de sør-sudanske flyktningene i Uganda er kvinner og barn. Mange er mindreårige som har flyktet alene.Dårlige vann- og hygieneforhold gjør at flytningene er meget utsatt for akutt diaré, dehydrering, malaria, luftveisinfeksjoner og hudinfeksjoner. I februar gikk hungersnød-alarmen. Sist det ble erklært hungersnød et sted i verden var i 2011 i Somalia. Sør-Sudan var truet av massiv sultedød. UNICEF og Verdens Matvareprogram (WFP) varslet at 100.000 mennesker var rammet av livstruende sult. Ytterligere 5 millioner hadde akutt behov for ernæring. Blant kriteriene for å erklære hungersnød er at minst 30 prosent lider av akutt underernæring og at fire av 10.000 barn under fem år dør av sult hver dag. Drøyt fire måneder senere går seks millioner mennesker nå sultne hver eneste dag. Over en million flere enn i februar. Aldri før har matmangelen i Sør-Sudan vært så stor, fastslår UNICEF.1,7 millioner mennesker opplever nå kritisk sult, nivået under hungersnød. 275.000 barn er alvorlig underernærte med behov for akutt livreddende ernæring. – Situasjonen er ekstremt alvorlig. Denne krisen har et potensial til å bli en katastrofe i løpet av seks måneder, bemerker Teofilo fra Flyktninghjelpen. VG kommentar: De dør så langsomt Siste gang medierådgiveren var på jobb i Sør-Sudan var for en måned siden. – Jeg har sett mye elendighet, men denne gang ble jeg virkelig sjokkert. I en landsby i en avsidesliggende provins, var folk så desperate av sult at de spiste blader rett fra trærne. De spiste også såkorn med den konsekvens at de ikke har noe å plante neste år. Det er så vidt de overlever, konstaterer Geno Teofilo.
Frihet, men ingen fred. Sør-Sudan, verdens yngste nasjon, har bursdag i dag, men fant ingen grunn til å feire seksårsdagen. Millioner er drevet på flukt av en opprivende borgerkrig -hungersnød og epidemier truer.