Staten oversvømte hele denne dalen
For at Norge skulle få billig strøm ble landets lengste seterdal ofret. Folldalen er i dag oversvømt. Takket være kraftutbyggingen kommer vi opp med bil. Veien er god, laget for to av Statkrafts dumpere i bredden. Den tar oss opp til en av de to enorme demningene som ble bygget på tvers av dalen i 1968. Snøen dekker godt. Men ikke en gang et monstersnøfall kan skjule de brutale naturinngrepene. Nå i påsken går skiløypen oppå selve demningen. Nå ønsker regjeringspartiet Høyre seg flere slike naturinngrep. I arbeidet med nytt partiprogram sysler partiet med tanken om å angripe fredede elver. Norge i rør For det er ingen store elver igjen som ikke er vernet. Vøringsfossen, Mardøla og Tyssestrengen er lagt i rør. Turistattraksjoner og lakseelever er gått til kraftproduksjon. Men fortsatt fosser vannet i Brudesløret og De syv søstre. Kunne det vært noe? Her kaster vi millioner av kroner rett i sjøen hver dag. Fossene kunne blitt til miljøvennlig strøm og penger i statskassen. Ja til demning Og er det så ille med kraftutbygging, egentlig? Oppe i Folldalen står bilene parkert. Folk koser seg på hytta. Det er blitt populært å ha hytte i åssidene over demningen, kraftinstallasjonene er en del av utsikten. Før kom ingen seg hit, annet enn dyr og seterfolk. De måtte gå til fots fra bygda, timevis i bratt og ulendt terreng. Nå er setrene flyttet, elva er vekk, fuglene forsvunnet, myrene oversvømt av millioner av liter av vann. Når vannstanden er lav kan man se røttene på bunnen av kraftdammen. Det vokste trær der før. På 35 meters dyp i den kunstige innsjøen ligger en seterstøl. Og det var trist for folk som mistet setra. Men lokalt var det lite motstand. Folk ville ha kraftutbygging, inntekter og vei. Og den naturskjønne dalen var ikke mye verdt for folk om de aldri kom seg dit. Kraftnasjonen Vannkraften forandret ikke bare de områdene som ble lagt i rør. Kraften formet hele Norge. Opp fra ingenting vokste helt nye tettsteder frem. Fra fjelltoppene i Folldal ser vi over til Sunndal. Det tettstedet ville aldri blitt noe av, var det ikke for vannkraft. Akkurat som Høyanger. Fabrikkene ble bygget like ved elva som ga strøm. Vi klarte ikke å flytte strøm over store avstander den gangen. Om de store elvene hadde blitt bygget ut i dag, hadde Høyres sikkert sendt all strømmen til Oslo. Vi ville laget aluminium i Nittedal og ikke i Årdal. Sunndal ville bare hatt noen spredte gårdsbruk. Ingen ville lagt merke til Odda når man kjørte forbi. Men helt feil tidspunkt Men så fremt noen av pengene blir brukt også utenfor Bærum, har Høyres nye forslag mye for seg - i teorien. For naturens del er det lurere å bygge ut ett stort vassdrag, enn å gjøre som i dag, bygge ut småkraft over alt, som gir mye mer skade på naturen. Ett stort inngrep kan gi like mye strøm som tusen små kraftverk. Men forslagets timing er så feil som den kan få blitt. Norge har alt for mye strøm, og vil ha det lenge. De store mengdene presser ned strømprisene. Nå høres billig strøm høres bra ut. Men det er det offentlige som eier kraftverkene. Penger som kunne gått til barnehage og vei forsvinner når vi får så dårlig betalt for strømmen. De lave strømprisene gjør at ingen kraftutbygging er lønnsom i dag, ikke uten subsidier. Og alle gode Høyrefolk vet at det er markedet som må bestemme dette. Om etterspørselen etter strøm tar seg opp en gang i fremtiden, får vi heller vurdere å gå løs på fredede elver da. I dag er det helt feil. Naturinngrepene blir fredet Det var derimot ikke feil at Rjukan fikk jernbane og gikk fra 50 familier til 8000 innbyggere. Og at strømmen gjorde steder som Glomfjord til viktige industrisamfunn. I dag ville naturvern stoppet disse utbyggingene. På veien ned fra Folldalen kan vi se monstermastenes trasé gjennom dalen. Skogen er barbert vekk under de strømførende linjene. Det er ingeniørkunst i stor skala. Monstermastene er fine. Og det er ikke bare naturen som er verneverdig. I dag er ting som turbiner, kraftstasjoner og aggregat vernet av staten, som kulturminner. Og uten disse installasjonene måtte vi brukt mer gass, fyrt med olje og ved og vi ville ikke laget aluminium. Norge ville vært et fattigere land. Vil ha utbygging Derfor har utbygging ofte blitt hilset velkommen lokalt. Som på Fosen nå, hvor grunneierne jubler over at de skal få Europas største vindmøllepark. Men det kan komme noen kjendiser med fly fra hovedstaden for å demonstrere i bunaden sin. Da kan man roe og tenke på at stygge ting ofte blir vakre etter noen år. Nå mener staten til og med at monstermastene i Oslomarka er verneverdige. Slagghaugene på Røros var nylig forurenset og stygge. Om noen foreslår å sanere dem i dag, stiller garantert bunadseliten i protest.
: Fjøs ble satt fyr på, seterhus flyttet, arter forsvant. Men folk fikk skiløyper, jakt og vei. Nå vil Høyre demme opp mer av Norge.