Derfor tok meningsmålingene feil om Trump
– Velgerne har ikke snakket sant når de har blitt oppringt av meningsmålerne. Selv ikke på valgdagsmålingene har de snakket sant når de har fått spørsmål om hva de har stemt. De har ikke tort å si høyt at de ville ha Trump som president, sier Johan Giertsen. Han driver meningsmålingsanalyse-byrået Poll of polls sammen med Lars Øy. Trump-tilhenger Hagen: Føler skadefryd over alle som tok feil Så godt som alle meningsmålinger i USA viste helt til siste slutt at Hillary Clinton med stor sannsynlighet ville vinne valget. Meningsmålingsguruen Nate Silver, som sammenligner og vekter målinger fra hele USA, ga senest i går kveld Clinton over 70 prosent sjanse for å blir USAs neste president. Men i dag tidlig modererte han seg noe, og sa at Trump hadde en sjanse hvis han klarte å erobre det såkalte «rustbeltet.»– Donald Trump har ikke bare gjort alle meningsmålinger til skamme. Han har også gjort det betydelig skarpere enn valgdagsmålingene, sier Giertsen. Før opptellingen av stemmene på valgdagen får velgere spørsmål om hva de har stemt. Ifølge disse målingene skulle Clinton vinne med ett prosentpoeng i Florida. Det gjorde hun ikke. Hun skulle vinne med ett prosentpoeng i North Carolina, men hun var ikke i nærheten av det. I Ohio skulle Trump ha vunnet med ett prosentpoeng, men det ble 10 poeng i hans favør. – Da er det nærliggende å tenke at velgerne ikke tør si hva de har stemt på, sier Giertsen. Han mener at høyrepopulistiske velgere har en tilbøyelighet til ikke å svare hvis de blir spurt i meningsmålinger, eller svare feil. At de stemmer på en annen kandidat, eller at de ikke vet. Kari Jaquesson: – Meget bra og verdig tale fra USAs president – Vi så det samme ved siste valg i Sverige, der Sverigedemokraterna gjorde det veldig mye bedre enn målingene antok på forhånd, sier han. – Hvorfor tør de ikke si det høyt? – Det kan være ubehagelig å stå for at man stemmer noe annet enn det flertallet forventer. Vi så den samme effekten ved Brexit-valget i Storbritannia. Hvorfor det er slik, blir nok snart et forskningstema på universitetene, sier han. Spørsmål og svar: Dette betyr Trump-seieren– Det kan handle om mistillit. At tidligere apatiske velgere har våknet opp. Mye tyder på at meningsmålingene ikke har fanget opp en stor gruppe velgere som vanligvis ikke deltar, men som har brukt stemmeretten sin i stort monn denne gangen, sier Sveinung Arnesen. Han er postdoktor på Institutt for sammenlignende politikk ved Universitetet i Bergen, og ekspert på meningsmålinger. Gruppen han tenker på er først og fremst den lavere hvite middelklasse. Les kommentaren: Den moderate Donald Trump Siden denne gruppen vanligvis i liten grad bruker stemmeretten, blir den også vektet lavere ved utregningen av meningsmålingene, forklarer Arnesen. – Hvordan er det mulig at denne gruppen i liten grad har blitt hørt i meningsmålingene? – Det kan være at de ikke har svart hvis de er spurt. Det kan også hende at de ikke har blitt spurt. I USA har de ikke et folkeregister som i Norge. Dermed er det ingen selvfølge at deltagerne i meningsmålingene er representative for hele befolkningen. – Betyr det at meningsmålinger har lite for seg? – Nei. Men mange legger nok for mye i det. Man spør «hva ville du stemt hvis det var valg i morgen?» Men når man får spørsmålet er det ikke valg i morgen, det er gjerne om noen dager til. Og da er ikke spørsmålet det samme. Velgerne kan forandre mening i siste liten, påpeker han. Johan Giertsen påpeker at Clinton gjorde det bedre i forhåndsstemmene enn på valgdagen. Det kan underbygge teorien om at mange bestemte seg etter at meningsmålerne hadde avsluttet. – Det kan også hende at andre velgergrupper enn ellers har brukt stemmeretten sin i høyere grad enn før. Det kan være et slags protestvalg. Kanskje et resultat av dårligere økonomiske tider, sier Sveinung Arnesen Institutt for sammenlignende politikk ved Universitetet i Bergen.
Verden våknet til et Trump-sjokk i dag. Hvordan kunne meningsmålingene ta så feil?