Massiv fraflytting fra norske gårder
- Det er veldig alvorlig, men det er ikke overraskende. Det skjer fordi det er manglende arbeidsmuligheter for bønder som må kombinere landbruk med andre yrker. Og det er for dårlig utbygd fibernett til distriktene, sier Per Olaf Lundteigen (Sp). Stortingsrepresentanten har selv hele sitt liv bodd på familiegården i Vestfossen i Buskerud. Han sammenligner utviklingen med den som har ført til en massiv fraflytting fra den svenske landsbygda i flere årtier. Etter den siste nedgangen er det kun 408.000 fastboende igjen på norske landbrukseiendommer, eller knappe ti prosent av landets befolkning. - Jeg som fagmann ser alt forfallet på norske bruk også. Og det er et mye større problem enn det som synes i dagen. Fraflyttingen er dobbelt tragisk fordi det er så mye ungdom som gjerne vil overta landbrukseiendommer, men som ikke finner inntektsmulighetene gode nok, sier Lundteigen til VG.Han får bekreftet sin bekymring i egen ungdomsorganisasjon. - Tallene er veldig tydelige. Jeg frykter svenske tilstander og en massiv fraflytting fra gårdene våre. Det siste jordbruksoppgjøret og regjeringens forsøk på å oppheve prisreguleringen på landbrukseiendommer er to store feilsteg videre i samme retning, sier leder Erling Laugsand (24) i Senterungdommen til VG. I 2013 var 20 prosent av landbrukseiendommene med bolighus uten fast bosetting. Andelen ubebodde eiendommer varierer fra 7 prosent i Vestfold til 37 prosent i Nordland. Mange ubebodde eiendommer blir imidlertid brukt som feriebolig, viser tallene fra Statistisk Sentralbyrå som ble publisert sist fredag. I alt ble det registrert 186.000 landbrukseiendommer i Norge i 2013. Av disse hadde 150.000 bolighus. Stadig flere av disse blir stående tomme.- Jeg synes Norge er blitt et fattigere land å bo i med en slik utvikling. I mitt eget fylke, Møre og Romsdal, er det en rekke gårder som er fraflyttet og nedlagt de senere årene. Det gjør meg både trist og opprørt. De levende, veldrevne gårdene utgjør en viktig del av dette landets særpreg, sier Laugsand. Han får støtte av den nye lederen i Norges Bondelag, Lars Petter Bartnes: - Det er en megatrend i samfunnet at folk flytter fra distriktet til sentrale strøk. Dette er en del av dette bildet. Samtidig er det negativt at gårdene blir stående ubebodde, noe som ofte også betyr at matjorda ikke ble drevet, sier Bartnes til VG.Også han mener regjeringens nye forslag om mindre priskontroll på salg av landbrukseiendommer kan føre til enda større fraflytting fra gårdene. - Både i sentrale strøk og i enkelte distrikt, for eksempel i kyststrøk vil landbrukseiendommer alltid være attraktive, også for de som ikke ønsker å produsere mat. Her vil en fjerning av priskontroll kunne drive prisene opp til et nivå hvor unge bønder enten må gi opp gårdsdrømmen eller sette seg i en gjeld som ikke er bærekraftig, sier lederen i Norges Bondelag til VG.Landbruksminister Sylvi Listhaug (Frp) som selv kommer fra en fortsatt bebodd gård i Møre og Romsdal, har en annen tilnærming. - Jeg kan ikke se noen grunn til at en som selger landbrukseiendom ikke skal få den prisen markedet er villig til å betale, på lik linje med en som selger annen fast eiendom, sier Listhaug. Hun mener dagens regulering hindrer et effektivt marked for omsetning av landbrukseiendommer. - Priskontroll kan dempe investeringslysten og gjøre det vanskelig for aktive næringsutøvere å sikre seg tilleggsjord, frykter Listhaug.I flere av sine foredrag har hun vist til at hvert tredje bruk eller ca. 9200 bruk ble lagt ned og 18.000 årsverk ble borte fra jordbruket i den rødgrønne regjeringsperioden fra 2005 til 2013. For henne er det ingen målsetting å bremse nedleggingen av bruk. - Nei, egentlig så mener jeg det er å kjempe mot tyngdekraften. Fra 1970-tallet og til i dag har det forsvunnet noe sånt som 100 000 bruk. Nå forsvinner rundt tusen bruk hvert år. En tidligere Sp-minister sa at det var et personlig nederlag for vedkommende - hvert bruk som ble lagt ned. Da ble det mange nederlag. Det som gjelder er å gi de som vil satse og investere mulighet til det, sa Sylvi Listhaug til VG kort tid etter at hun overtok som landbruksminister.
Folk flytter fra gårdene sine i rekordfart. De siste syv årene er 38.500 færre nordmenn bosatt på en landbrukseiendom. Hver femte gård med bolighus var uten fast bosetting i 2013. femte gård med bolighus var uten fast bosetting i 2013.