Barneombudet om barna som bor isolert: Må lovreguleres
VG har avslørt hvordan antallet barnevernsbarn, som bor isolert fra andre barn i enetiltak eller alene på en institusjon ment for flere, er mer enn fordoblet de siste fem årene. Les hele saken: Barna som bor isolert Nå krever barneombudet at bruken av enetiltak lovreguleres og underlegges streng kontroll. – Selve måten tiltaket er strukturert på – det at barn bor alene sammen med mange voksne ansatte – har mange likhetstrekk med isolasjon, mener Barneombudet. – Et så inngripende tiltak bør reguleres for å sikre at barnet er godt ivaretatt, og gjøre det mulig å kontrollere at bruken er forsvarlig. I dag finnes det ikke noe lovverk som bestemmer når, hvordan eller hvor lenge barn kan bo atskilt fra andre jevnaldrende. – Det er avgjørende for barnas rettssikkerhet, sier Bejer Engh.Barne- og familiedepartementet jobber i disse dager med ny barnevernlov, og myndighetene har nå en opplagt mulighet til å regulere bruken av enetiltak i loven, fortsetter barneombudet. – Hva vil Barneombudet gjøre for å sikre en regulering i loven? – Vi er i sluttfasen av et institusjonsprosjekt, hvor vi blant annet ser på bruken av enetiltak. Når rapporten ferdigstilles på nyåret vil vi ta kontakt med departementet med våre anbefalinger. Engh understreker at barn i enetiltak er svært sårbare, og mener en strengere regulering av hvilke virkemidler barnevernet kan bruke er nødvendig. Likevel synes hun ikke at enetiltak bør avskaffes helt. Engh mener at enkelte barn har så komplekse utfordringer at de må bo slik i en kortere periode – men at det da må skje som en siste utvei. – Barnet har best av å ha normal omgang med jevnaldrende, påpeker Engh.Det mener også Mari Trommald, som er direktør i Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir). – Det er ofte en del av den sosiale treningen barn trenger. Dette skal de ha. Uavhengig av om de bor i enetiltak eller gruppetiltak, er det viktig for barn å ha, sier Trommald. Direktoratet har så langt ikke sett et behov for en lovregulering av enetiltak spesielt, da det allerede er strenge reguleringer av barnevernsinstitusjoner i dag. – I Norge er institusjoner som sådan regulert i loven, uavhengig av størrelse. Om det bor et eller flere barn der, er det et regelverk knyttet til det, sier Trommald. Hun trekker frem at alle institusjoner må bli godkjent for bruk og at fylkesmennene fører tilsyn minst to eller fire ganger i året. – I tillegg blir barna fulgt opp av Bufetat og kommunen. Det er egne rutiner på hvor tett barn skal følges opp ut fra en risikovurdering, sier hun. Det er en større risiko for barn som bor alene og dermed større grunn til å følge dem opp, påpeker hun.– Dersom det er en større risiko for barn som bor alene, bør det da være regulert i loven? – Så langt har vi ikke sett det behovet. Men nå ser vi på hvordan andre land gjør det, gjennomfører en intern gjennomgang og vil sette ut forskningsoppdrag for å få mer kunnskap, sier Trommald. Trommald sier at behovet for en egen lovregulering av enetiltak ikke har vært tema i høringsuttalelsene til ny barnevernlov, og det har heller ikke blitt tatt opp med direktoratet. Hun påpeker at Bufdir ikke har fått direkte kritikk fra Barneombudet, fylkesmennene eller Helsetilsynet tidligere når det gjelder bruken av enetiltak. – Hvis de tar opp det med oss vil det være noe som vi vil vurdere løpende, sammen med det nye kunnskapsgrunnlaget vi får. Så langt har ikke vært tematisert fordi det er ganske strenge reguleringer på barnevernsinstitusjoner generelt, sier hun.
Barneombud Inga Bejer Engh ber myndighetene innføre streng kontroll for bruken av såkalte enetiltak, der barn bor isolert.