ESA: Norge sa at AAP kan tas med ut av landet i 2015
– Nå ligger ballen på Norges side, så vi venter på svar, sier kommunikasjonsrådgiver Gunnar Hörður Garðarsson i ESA til VG. ESA ber Norge svare på 11 spørsmål, og komme med all nødvendig relevant informasjon til dem, innen den 4. desember 2019. VG har tidligere omtalt hvordan ESA ba Norge se på praksisen med begrensning av arbeidsavklaringspenger (AAP) i forbindelse med en sak om å ta med AAP ved flytting til Sverige i 2015. Nettopp denne AAP-saken bruker ESA mye tid på i spørsmålene de vil ha svar på av Norge. De skriver at de i forbindelse med denne saken spurte regjeringen om eksport av arbeidsavklaringspenger sett opp mot EØS-forordningen det nå viser seg at NAV har praktisert feil. De skriver at de den gang fikk forsikringer på at EØS-forordningen gikk foran norsk lov, og dermed både gjaldt for de som hadde begrensede opphold i utlandet og de som bodde i utlandet. (Se hele spørsmålet, og alle ESAs spørsmål til Norge, lenger nede i saken) Advokat og ekspert på trygderett, Olav Lægreid, mener ESA gjorde det tydelig i et brev overfor departementet i 2015 at kontantytelser er eksporterbare, som i det konkrete tilfellet VG omtalte i helgen gjaldt AAP. – Det burde ført til at de som mottok det, tok det videre opp og ga beskjed til Nav om at det skjer en uriktig praksis. Brevet fra 2015 viser også at det ikke er trygderetten som var først ute med å påpeke dette, slik det er blitt sagt på pressekonferanse, mener Lægreid. VG spør departementet om det er slik at regjeringen faktisk har forsikret ESA om at EØS-forordningen går foran norsk lov, og gjelder for både dem som bor og har begrenset opphold i utlandet, slik ESA i dag hevder. Departementet svarer følgende i en e-post mandag kveld: – Arbeids- og sosialdepartementet har lagt til grunn at forordningen gjelder foran norsk rett. Det at NAV har praktisert dette feil for korte opphold, fikk departementet, så langt vi nå kjenner til, først vite før jul 2018. Den varslede granskingen vil forhåpentlig vise hvorfor feil praksis hos NAV ikke ble avdekket før så mange år hadde gått.Da NAV-skandalen ble kjent, sa NAV-direktør Sigrun Vågeng at de rammede er mottagere av arbeidsavklaringspenger, sykepenger og pleiepenger som har oppholdt seg i EØS-land etter 2012. ESA ber Norge blant annet Norge forklare om det kun er disse ordningene der Nav-feilen har ført til feilaktig praksis. ESA, som er organet som kontrollerer at EFTA-landene overholder EØS-avtalen, har også bedt om informasjon om Norges praksis før 2012. Det er fordi det finnes en mulighet for at Norges feilbehandling kan gå helt tilbake til 1994. Arbeidsminister Anniken Hauglie (H) fastholder at hun først ble gjort kjent med feiltolkningen før jul i 2018, men departementet har hatt minst fem muligheter til å oppdage feilen før det. NAVs Feiltolkningen har ført til at minst 48 mennesker er dømt for trygdesvindel på feil grunnlag. 36 av dem ble dømt til fengsel, opplyste Riksadvokaten mandag. Kommunikasjonsrådgiver Gunnar Hörður Garðarsson i ESA har tidligere sagt til VG at ESA ikke ante at Norge konsekvent hadde feiltolket reglene før det kom frem i mediene, heller ikke etter diskusjonene med Norge i 2015. Det har også tidligere ESA-president Sven Erik Svedman sagt til Adresseavisen om saken fra 2015. – Da var det ingen i ESA som var bevisst på at her lå det et enormt isfjell. Vi skjønte ikke hvor omfattende dette var og så dette som en isolert sak. Det er umulig for en som er ekspert på EØS-rett å tro at noen ikke har oppfattet at bestemmelser i folketrygdloven ikke går foran EØS prinsippet om fri bevegelse av personer, sa han til avisen. les også1) Hva som nå blir gjort fra Norges side for å forsikre seg om at forordning 883/2004 praktiseres korrekt i fremtiden og i pågående saker. 2) Hvordan Norge planlegger å identifisere individene som har blitt rammet av norske myndigheters feilaktige praktisering av forordningen. 3) Hvordan Norge vil forsikre at de gir nødvendig oppreisning til de som har lidt skade av den feilaktige praktiseringen av EØS-regelverket når det kommer til eksport av trygdeytelser. 4) Bekrefte om praktiseringen av nasjonal lovgivning som bryter med EØS-forordningen kun gjelder følgende trygdeytelser: sykepenger, arbeidsavklaringspenger og pleiepenger. 5) De trekker frem at feil praksis startet i juni 2012, da forordning 883/2004 trådte i kraft i EØS-landene, ifølge arbeidsminister Anniken Hauglie. ESA ber så Norge forklare om de vurderer at prinsippet om eksport av trygdeordninger slik det var dekket i den forrige versjonen av forordningen, er fundamentalt er forskjellig fra den nåværende lovsituasjonen. I så fall ber de departementet forklare hvorfor. 6) I forbindelse med en klage til ESA i 2015 fra en norsk statsborger som ville flytte til Sverige med arbeidsavklaringspenger (AAP), skriver ESA at de fikk forsikringer fra norske myndigheter om potensiell konflikt mellom EØS-forordningen og Norsk lov: De la merke til at folketrygdloven kun åpnet for eksport av AAP til de som hadde begrensede utenlandsopphold, men ikke de som hadde bosted i utlandet. De skriver at de spurte representanter fra den norske regjeringen om hvordan de tenker at dette ville være forenelig med EØS-forordningen, som både dekker de som har reiser til EØS-land og de som bor der. De skriver videre at den norske regjeringen forklarte at lovgivningen dekker begge typer tilfeller, fordi EØS-forordningen gjelder selv om ikke alle tilfeller er omtalt i loven. Når en norsk lov er i konflikt med EØS-forordningen, går EØS-forordningen foran. 7) I lys av denne informasjonen ber ESA Norge forklare hvorfor problemstillinger rundt nasjonale lover der EØS-forordningen skal ha forrang, ikke ble tatt opp i lys av saken. 8) ESA ber Norge komme med detaljer og konkrete referanser til nasjonal lovgivning, inkludert folketrygdloven eller andre tilknyttede lover eller rundskriv, som er i konflikt med artikkel 21 i EØS-forordning 883/2004 som er inkorporert i norsk lov. 9) Beskrive og forklare restriksjonene på eksport av trygddeytelser i den relevante norske logvivningen. Særlig ber ESA den norske regjeringen utdype: Innholdet i kriteriet om å «oppholde seg i Norge» , og til hvilken grad det legger begrensninger på opphold eller bosted i andre EØS-land. ESA ber Norge forklare forskjellen, om det er noen, på midlertidige opphold og å bo i et annet EØS-land. Om det er en fohåndsgodkjenningsmekanisme på plass for slike typer opphold i andre EØS-land i henhold til den gjeldende nasjonale lovgivningen og/eller relevant administrativ praksis. Om det er en forhåndsgodkjenningsmekanisme på plass for de som bor i andre EØS-land i henhold til nasjonal lovgivning og/eller relevant administrativ praksis. 10) De ber også norske myndigheter forklare systemet for straffeforfølging ved brudd på lovgivning om trygdeytelser, særlig de som gjelder artikkel 21 i EØS-forordningen. De ber Norge bekrefte om eventuelle straffer folk blir idømt overholder et proporsjonalitetsprinsipp. 11) ESA ber norske myndigheter utdype rundt og bekrefte om EØS-borgere, inkludert EØS-borgere med permanent opphold og deres familiemedlemmer, kan ha blitt utvist etter å ikke ha fulgt ovennevnte bestemmelser i folketrygdloven og/eller påfølgende straffeforfølgelse av dem i den konteksten.
EFTAs overvåkningsorgan ESA vil vite hvordan det kan ha skjedd at Norge har straffet mottagere av trygdeytelser som har oppholdt seg i EØS-land. Nå krever de svar av departementet.