Eksperter om astma-medisinering av «friske»: – Overraskende
Til TV 2 sier langrennslandslagets sportssjef Vidar Løfshus at lovlig astmamedisin kan brukes for å behandle luftveier – etter at anonyme utøvere sa til TV-kanalen at de ble tilbudt å bruke forstøverapparat som inneholdt astmamedisin. Løfshus fortalte at medisinene der bruker, er Atrovent og Pulmicort. Blandet med saltvann og ofte inntatt gjennom en såkalt forstøver. Thor Einar Andersen, mangeårig A-landslagslege i fotball og nå medisinsk ansvarlig i Norges Fotballforbund, reagerte da han så TV 2-nyheten. – Jeg må si at jeg ble meget overrasket, hvis dette stemmer. Det er mange fotballspillere som har astma og som søker om bruk av medisin, men i fotball behandler vi ikke symptomfrie spillere med medikamenter. Poenget, slik jeg tolker regelverket, er at medisinering ved astmatiske plager skal skje dersom det foreligger en medisinsk dokumentert diagnose, sier Andersen til VG. Bakgrunn: Friske løpere ble tilbud astmamedisinProfessor II ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet og lungelege ved St. Olavs Hospital i Trondheim Malcolm Sue-Chu har et doktorgradsstudium på luftveisproblemer innenfor langrennssporten. Han tviler på at medisinen kan brukes som «forebyggende helsearbeid» overfor astmafrie utøvere, slik Løfshus hevder. – På generelt grunnlag: Jeg har ikke sett studier som beviser det. Så svaret er nei, sier Sue-Chu til VG. – Synes du det høres merkelig ut å tilby astmamedisin til utøvere som sier de ikke har astma? – For meg som lungelege, er det overraskende. Dessuten forutsetter antidopingkoden at utøveren skal ha astmadiagnose, og det stilles krav til dokumentasjon. – Bryter de antidopingkoden ved å tilby astmamedisin til «friske» utøvere? – Jeg tolker det som et brudd på koden hvis medikamenter som Ventoline, Serevent , Oxis og Symbicort brukes. Man skal kunne dokumentere at pasienten, eller utøveren, har astma. Det er min oppfatning, sier St. Olavs Hospital-legen. Antidoping Norge: – Helt uakseptabeltKai-Håkon Carlsen, professor ved Universitetet i Oslo og en av landets fremste eksperter på astma hos idrettsutøvere, sier følgende: – Det kan være forebyggende momenter. Men det er overhodet ikke vanlig å gjøre det. Jeg kjenner ikke til at det har vært gitt i forebyggende hensikt og kjenner heller ingen studier som har sett på den forebyggende effekten av det, sier Carlsen til VG. Han er med og utreder utøvere på langrennslandslaget (og flere andre landslag, som skiskyttere og roere) én gang i året i samarbeid med Norges Skiforbund. – Har du begynnende symptomer på astma, bør man gjennomgå utredning og behandling eventuelt startes på grunnlag av funnene der. Men å behandle friske personer med disse medisinene, ville jeg synes var galt, fortsetter han. – Reagerer du på at symptomfrie løpere sier de er tilbudt astmamedisin? – Man bør ikke behandle uten symptomer. Men hvis det er riktig, synes jeg at de som sier det, bør stå frem med navn. De må stå for det man hevder, svarer Carlsen.
Flere leger stusser på Norges Skiforbunds innrømmelse av at astmafrie utøvere ble tilbudt medisinering som «forebyggende helsearbeid».