Høyre-ekstrem brevflom til Breivik
I dag starter ankebehandlingen i saken om massedrapsmannens soningsforhold. Der kommer blant annet Breiviks brevveksling med sympatisører verden over til å stå sentralt. Mens regjeringsadvokaten mener at brevkontrollen er helt nødvendig, mener Breiviks forsvarer at kontrollen er så streng at den forhindrer terroristens mulighet til å danne relasjoner til andre – og at den dermed er i strid med Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen (EMK).* 1. juli 2015 stevnet Breivik staten for brudd på menneskerettighetene på grunn av soningsforholdene. * Rettssaken kom opp i Oslo tingrett 15. mars og ble av sikkerhetshensyn holdt i høysikkerhetsfengselet i Skien. * 20. april slo Oslo tingrett fast at soningsforholdene er i strid med Den europeiske menneskerettskonvensjons artikkel 3 om forbud mot umenneskelig eller nedverdigende behandling. * Staten ble frifunnet for brudd på artikkel 8 om respekten for privatliv. * Staten har anket dommen. Anken gjelder både rettsanvendelsen og bevisvurdering. * Breivik har anket frifinnelsen for brudd på artikkel 8. * Ankesaken i Borgarting lagmannsrett starter 10. januar i Skien fengsel. * Det er satt av seks dager til rettssaken. Isolert og uten kontakt: Slik er Breiviks liv i fengselDet var i april i fjor at Breivik vant frem i tingretten for deler av sitt søksmål mot staten. Han er idømt en forvaringsstraff på 21 år, med en minstetid på ti år for bombeangrepet mot regjeringskvartalet i Oslo og massedrapet på Utøya den 22. juli 2011. 77 mennesker ble drept i terrorangrepene. Siden han ble dømt, har Breivik sonet på det som kalles «særlig høyt sikkerhetsnivå» ved Ila fengsel og forvaringsanstalt og Telemark Fengsel, avdeling Skien. Der soner massedrapsmannen isolert og uten kontakt med andre enn ansatte og profesjonelle besøkende og med streng brevkontroll. Oslo tingrett ga Anders Behring Breivik medhold i at deler av soningsforholdene på Ila og i Skien fengsel innebar brudd på menneskerettighetenes forbud mot umenneskelig og nedverdigende behandling, mens staten ble frikjent for påstandene om at kriminalomsorgen krenker Breiviks rett til privatliv. * For omfattende og langvarig isolasjon uten god nok begrunnelse og for lite hensyn til hans mentale sårbarhet, var hovedårsaken til at soningen ble stemplet som umenneskelig. * For omfattende bruk av nakenransakelser, håndjernpåsettelser, nattlig vekking og ulike kontroller, i særlig de første årene av soningen, innebar i sum en nedverdigende behandling av Breivik, ifølge dommen. Staten ble også dømt til å betale Breiviks saksomkostninger på 331.937,50 kroner Staten og Breivik har nå anket hvert sitt punkt, og hele saken skal derfor nå opp i Borgarting lagmannsrett. VG mener: En viktig ankeI sluttinnlegget advokat Øystein Storrvik har sendt Borgarting lagmannsrett, peker han spesielt på følgende forhold rundt Breiviks soningsforhold som grunnlag for at EMK artikkel 3 fortsatt er krenket: * Breivik har vært underlagt langvarig isolasjon i 5,5 år, og har hele tiden vært helt avskåret fra kontakt med medfanger. * Etter tingrettens dom har Breivik noe mer kontakt med fengselsbetjenter, men fordi dette er kontakt av profesjonell karakter, skriver Storrvik at dette ikke hjelper den langvarige isolasjonen. * Breivik har ikke hatt besøk av ikke-profesjonelle aktører siden moren døde i 2013. * Han får besøk av en profesjonell besøksvenn, men da med glassvegg mellom dem. All kontakt med prest, helse med videre, skjer med glassvegg. Kontakten med advokat nå skjer med «en annen sikkerhetsanordning», noe som har lettet kontakten noe, men han er fremdeles avskåret fra å motta besøk fra advokat på vanlig måte, skriver Storrvik. * Breivik har i en periode vært helt avskåret fra å sende ut brev, og kontrollen er så streng at han er fratatt muligheten til å danne relasjoner med andre. Telefonkontakt med omverdenen er også sterkt begrenset, skriver advokaten. Vant mot staten: Les dommen i sin helhet herRegjeringsadvokat Fredrik Sejersted, som fører saken for staten i lagmannsretten, mener Breiviks soning ligger godt innenfor rammene av hva som er tillatt, fordi: * Han behandles humant og verdig, samtidig som hensynet til sikkerhet for Breivik og ansatte i institusjonene ivaretas. * Breivik har ikke vært sosialt eller sensorisk isolert, og han har hatt gode fysiske rammebetingelser i fengselet. * Han har hatt tilbud om fysisk aktivitet og opphold i friluft og jevnlig kontakt med ulike telefonvenner, og fører en utstrakt korrespondanse, skriver Sejersted. Regjeringsadvokaten peker også på at Breivik har en rekke forslag til aktivisering og sosiale tiltak, og får løpende medisinsk oppfølging. Videre skriver regjeringsadvokaten at det ikke foreligger holdepunkter for at Breivik har fysiske eller psykiske plager som følge av soningsforholdene.Når det gjelder EMK artikkel 8, skriver regjeringsadvokat Fredrik Sejersted at staten vil fastholde at Breivik ikke er utsatt for krenkelse av denne, og trekker blant annet frem at EMD i flere saker har presisert at kontroll over innsattes korrespondanse er en nødvendig del av de restriksjoner som følger av fengsling, og begrunner dette med hensynet til offentlig sikkerhet og forebygging av kriminalitet. Sejersted skriver at enkeltbrev ikke kan leses som løsrevne utsagn, men at de må tolkes og vurderes i sammenheng med hva Breivik er dømt for: «Både brev til høyreekstreme straffedømte meningsfeller og hans forsøk på masseutsendelser av brev til personer han har hatt kontakt med i tiden etter terrorhandlingene – og som har uttrykt støtte for disse handlingene – må ses i lys av hans politiske ekstremisme og ønsket om å etablere celler som kan medvirke i oppbyggingen av ekstremistiske nettverk. Selv i dag, over fem år etter terrorhandlingene, mottar Breivik brev fra stadig nye høyreekstremister»,skriver regjeringsadvokaten.
Terrordømte Anders Behring Breivik får så mange brev fra stadig nye høyreekstreme, at det er nødvendig med streng brevkontroll, mener regjeringsadvokaten. brev fra stadig nye høyreekstreme, at det er nødvendig med streng brevkontroll, mener regjeringsadvokaten.