Endelig tjener de penger på godstog!
Det er første gang på åtte år at de kan vise til svarte tall. Selskapet har snudd hver stein og gjennomført beinharde kostnadskutt.Staben er blant annet redusert med 20 prosent, hovedkontoret flytter til billigere lokaler og alle leverandøravtalene er saumfart med sikte på å spare penger. Og medisinen ser ut til å virke. – Vi kommer til å levere pluss i år for første gang siden 2007. Vi hadde et driftsresultat i fjor på minus 92 millioner, mens vi i år kommer til å klare minst 25 millioner, sier administrerende direktør Arne Fosen. I tillegg skal CargoNet selge 400 jernbanevogner som også vil innbringe en del millioner. Dette kommer på toppen av driften. Husker du? Klarer ikke å tjene penger på godstog. Fredag traff han samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen på godsterminalen på Alnabru for å informere om stoda på godstrafikken og gi statsråden hans første tur med et godstog. En tur som ikke varte all verdens tid siden den bare gikk til Oslo S. I tillegg har en kraftig oppjustering av midler til vedlikehold på jernbanen ifølge Fosen gitt langt bedre punktlighet enn tidligere. Jernbanen gjennom 10 år: mer penger, flere feil. – Jeg tror det finnes en sammenheng mellom alle de midlene som er brukt på jernbanen de siste årene og at naturen ikke har samme påvirkingen på skinnegangen som den hadde for noen år siden, sier Fosen, med tanke på blant annet ras og flom. Les også: Slik skal regjeringspartiene få NSB på rett spor.Tall fra samferdselsdepartementet viser at vedlikeholdsmidler som er gått til fornying av jernbanen er mer enn doblet fra 2013, til 2,3 milliarder kroner i år. – I år har vi sett en utvikling på punktlighet, i hvilken grad togene er i rett tid, som er den beste i manns minne. Vi er oppe nå på snart 92 prosent og hadde en punktlighet i november som var rett under 95. Det betyr at bare ett av 20 tog er forsinket, sier Fosen. VG SPESIAL: Se alle persontogforsinkelsene i 2014 presentert her Forsinkelser regnes først etter 15 minutter. Er toget 14 min og 59 sekunder etter skjema, regnes det likevel ikke som forsinket. Husker du? Norsk jernbane anno 2105: Her bruker de morseapparat! Innstilte tog på grunn av infrastruktur er bare en tredjedel av hva det var for to år siden, men likevel har 121 tog blitt kansellert så langt i år. NSB har to ganger spyttet inn penger for å holde liv i CargoNet. I 2012 fikk datterselskapet 300 millioner kroner og for ett år siden fikk de grønt lys fra NSBs konsernstyre om ytterligere 250 millioner - 100 av disse er overført. Riksrevisjonen har tidligere stilt spørsmål ved om dette er ulovlig kryssubsidiering. (Krever innlogging).Også konkurrenten CargoLink, som var førstemann på banen da godsmonopolet ble opphevet i 2008, har blødd mye penger. Men her er det fortsatt røde tall. – Vi tjener ikke penger, men det er blitt bedre. Men vi har et pensjonshandikap som en statsbedrift ikke har. Det er vel det som utgjør forskjellen, sier administrerende direktør Kjell Owrehagen i CargoLink og viser til at de ikke har noen Statens Pensjonskasse å støtte seg til. Årsaken til at det ser lysere ut, er at CargoLink har fått fylt opp kapasiteten i togene. – Vi har gjort noen tekniske grep som gjør at vi får plass til noe mer, sier han. I tillegg har selskapet fått halt i land en ordre med en ny storkunde. I fjor hadde CargoLink et driftsresultat på minus 19,7 millioner, men Owrehagen ønsker ikke å antyde hva årets resultat blir. Han har ikke merket noen særlig forbedring når det gjelder vedlikehold og infrastruktur på jernbanen. I november var punktligheten på drøye 91 prosent.Asko, Norgesgruppens grossistselskap, vil gjerne ha mer av varene over på tog. Men mange matvarer, som fersk kylling, må komme frem i rett tid. Ellers er det kjørt. – Vi bruker jernbanen på de lange strekningene; Stavanger, Bergen, Trondheim og Nordland, enten via Fauske eller Narvik, forteller Kjell Kirkeby, direktør i Asko Transport, som også var møtt fram for å fortelle samferdselsministeren om bransjens behov sammen med CargoNet-sjef Arne Fosen. – På disse strekningene gikk rundt 50 prosent av godset på bane i forrige uke. Grunnen til at det ikke er mer, er at jernbanen ikke har avgang eller ankomsttider som passer med de kravene vi har. Vi har en del varer som er veldig ømfiendtlige. Noen varer må gå fra Oslo klokken to om natten, men da finnes det ingen tog, sier han. Kirkeby mener jernbanen er konkurransedyktig på strekninger over 500 km. Fra 2013 til 2014 økte Asko sin andel av gods på bane med 19 prosent og fra 2014 økte det med ytterligere 20 prosent. – Vi har veldig fokus på CO2 og reduserte utslipp, så vi legger over det vi kan til jernbanen og vekk fra vei så sant det er mulig. I fjor brukte vi 2,5 millioner mer enn det vi strengt tatt trengte, for å flytte gods fra vei til bane. Vi mener det virkelig når vi ønsker å kutte utslipp, sier Kirkeby og legger til at det er potensiale for å øke. – Men da må vi ha avganger som passer med med de kravene vi har til fremføringstider og hurtighet. Noen ganger er ikke toget raskt nok, legger han til.For Asko er det også svært viktig at det finnes nok beredskapsterminaler slik at de kan laste om til biler hvis ras eller annet gjør at toget ikke kan kjøre videre. – Gi oss tilgang til godset! På Bergensbanen bør det være ett sted på østsiden og ett sted på vestsiden av fjellet så vi kommer til umiddelbart hvis det skjer noe, sier Kirkeby. Regjeringen har foreslått 45 millioner kroner neste år for å utvikle beredskapsterminaler. Det er snakk om totalt syv beredskapsterminaler som skal stå ferdig neste år og i 2017.
NSB-eide CargoNet, som har blødd penger så det holder, regner med at driften i år kommer til å gå i pluss med minst 25 millioner. millioner.