Regjeringen kuttet penger til bedre flomvarsling
Iphone/Ip ad, And roid ...eller sjekk pent.no - Det er sterke bilder på netthinnen. Å se hvordan elven har skåret ut og fjernet både husene og tomtene de sto på, gjør inntrykk, sa Erna Solberg til NTB etter et besøk i Odda, Voss, Flåm og Lærdal i dag. Statsministeren ber om at områdene som ble hardt rammet av 200-årsflommen på Vestlandet denne uken bygges rask opp igjen, og at kommunene selv vurderer hvor sårbare de er overfor ekstremvær. Samtidig som Solberg målbærer føre-var-prinsippet, har Høyre/Frp-regjeringen fjernet en årlig utbetaling til værradarer fra statsbudsjettet. Meteorologisk institutt har bygget nye værradarer over hele landet de siste tiårene - i dag finnes det ti slike fra nord til sør. Disse viser hvor det regner, og hvor mye det regner - akkurat nå.En værradar koster om lag 25 millioner kroner, og de senere årene har Meteorologisk institutt fått en årlig tilleggsbevilgning på 12,5 millioner kroner for å bygge slike. Dermed har det vært oppført en ny værradar hvert annet år. Men på forslaget til statsbudsjett for 2015 er denne bevilgningen strøket. Dette opplyser toppsjefen i Meteorologisk institutt (MET), direktør Anton Eliassen til VG. - En radar på Hardangervidda ville gitt bedre varsling av nedbøren i de aktuelle områdene for denne hendelsen. Flomvarslene ville også bli bedre, sier han til VG. Områdene som utgjør nedslagsfeltet for Voss, Flåm og Odda blir dårlig dekket av de radarene som i dag finnes - de ligger på Stadt ytterst i Sogn og Fjordane, og på Bømlo, blant annet på grunn av fjell som stanger for radarovervåkningen inn mot den norske nedbørsrike fjellheimen.Meteorologisk institutt har planlagt en værradar på Hardangervidda, som ville dekket akkurat disse områdene godt, og dessuten gitt bedre informasjon om nedbør til de mange kraftmagasinene i områdene rundt Hardangervidda. I tillegg er det planlagt en værradar på Hafjell, som vil kunne gi presis nåtids-informasjon om blant annet intens korttids-nedbør i de flomutsatte dalførene på hele Østlandet. Etter planen skulle Hafjell-radaren påbegynnes i 2015. På tross av kuttet i statsbudsjettet akter Meteorologisk institutt å fortsette radarbyggingen for å oppnå et fullt nasjonalt nett av værradarer. Den siste er planlagt på Finnmarksvidda. - Instituttet vil likevel fortsette værradarutbyggingen, men det blir vanskelig å opprettholde takten på en ny værradar annethvert år, sier Eliassen. Det betyr at Hardangervidda-radaren ikke vil være klar på mange år.Flomvarsling i Norge er et samarbeid mellom Meteorologisk institutt og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE). Disse samarbeider godt, og eksperter på flom hos NVE får digitalt alt meteorologene har av nedbørsdata, for å beregne blant annet flommer. Men VGs undersøkelser viser at nettopp i Flåm-, Voss- og Odda-vassdragene er det ikke veldig tett med nedbørsmålere. For Flåm ligger nærmeste på Myrdal, for Voss ligger nærmeste i Myrkdalen. For Odda ligger nærmeste i Tyssedal og Ullensvang, som ikke ligger i nedslagsfeltet. Meteorologer har i liten grad oversikt over hvor det kommer ekstra mye nedbør inne i et stort nedbørsområde - som gjerne kan strekke seg over flere fylker. Oftest løser varslingsmeteorologene dette med denne formuleringen «lokalt store nedbørsmengder». De vet ikke hvor den mest intense nedbøren vil komme.Samtidig vet vi at det er den akutte, lokale nedbøren som nå øker veldig, og kan gjøre enorm skade der den treffer, ofte helt uforutsigbart. Her er direktør Anton Eliassen: - Instituttets nedbørobservasjoner viser at korttidsnedbøren - for eksempel hvor mye det kan regne på én time - øker mye raskere enn for eksempel årsnedbøren. Mens årlig nedbør over Norge har økt med 20 prosent siden 1900, har timesnedbøren økt med rundt 70 prosent siden 1980. Sterk nedbør over kort tid er altså blitt mer vanlig. Det er sannsynlig at denne utviklingen bare vil fortsette. - Nedbør av denne typen vil skape mer flommer enn før i de korte, bratte elvene på Vestlandet. Vannføringen i disse elvene kan øke raskt som følge av slik nedbør. I Norge har vi nå ti operative værradarer: Hurum, Hægebostad ved Lyngdal, Bømlo, Stad, Rissa, Sømna på Helgeland, Røst, Andøya, Sørøya og Berlevåg. Sømna-radaren er den nyeste, og blir operativ i disse dager.- Instituttet har prioritert å dekke kystområdene, slik at varslingen av farlig vær først blir bedre der. For å dekke hele landet gjenstår tre radarer lenger inn i landet: Hardangervidda - Monsbunuten, Hafjell og Finnmarksvidda. Innlandsradarene er viktige for flomvarslingen, for å utnytte vannkraften best mulig og for en rekke andre formål, sier MET-direktøren. - Ville en værradar på Hardangervidda gjort det mulig å varsle at vi fikk en kjempeflom i Odda og Flåm, og kanskje Voss på et tidligere tidspunkt? - På dette kan jeg svare at det ville helt klart økt sjansene for at vi ville greie å varsle denne flommen bedre. Hvor mye bedre er det vanskelig å svare på før vi faktisk har gjort dette i praksis sammen med NVE, sier direktør Anton Eliassen.Ansvaret for pengestrømmen til Meteorologisk institutt, ligger hos kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen (H). - Hvorfor har dere kuttet ekstrabevilgningen til bygging av flere værradarer? - Fordi det skal dekkes innen Meteorologisk institutts budsjett på 285 millioner kroner. For 2015 mener vi det ikke er nødvendig å øremerke midler til en værradar på Hafjell, for dette vil gå som planlagt uansett. I 2016 vil vi igjen vurdere om det er slik at de trenger ekstra støtte til å fortsette utbyggingen, svarer Isaksen. Ettersom Norge er et værutsatt land, ønsker regjeringen seg en ny værradar hvert andre år. Men dette skal altså skje innenfor budsjettrammen. - Er 285 millioner kroner tilstrekkelig? - Meteorologisk institutt har sagt at de klarer det innenfor budsjettet. Neste ut er Hafjell, og her blir det ingen forsinkelser, sier kunnskapsministeren og understreker: - Værradaren på Hardangervidda er ikke utsatt på noen som helst måte. Meteorologisk institutt prioriterer selv hvilke radarer de vil bygge. - Er disse flomutsatte dalførene tilstrekkelig overvåket? - Grunnen til at vi vil bygge ut nye værradarer er at overvåkingen ikke er god nok i dag, så svaret er nei. Værradaren på Hafjell vil bare dekke deler av Hardangervidda. Det finnes også andre deler av landet der det ikke er god nok overvåking.
I dag var statsminister Erna Solberg (H) i Odda og Voss for å se på skadene etter kjempeflommen. Men hennes regjering har kuttet ekstrabevilgning til bygging av flere værradarer - som ville ha varslet kjempeflommen bedre.