Frykter ulven - 22.000 sauer får ikke slippe ut på beitet
Til bøndenes fortvilelse fortsetter ulven å angripe sauer. Natt til tirsdag ble det funnet nye skadede dyr. Med det har ulven tatt cirka 120 sauer på rundt to uker. Det kan være snakk om flere rovdyr som tar sau i området. – Vi holder fortsatt alle muligheter åpne for at det kan være mer enn én ulv som står bak den siste tidens angrep på sau i Hurdal, Gran og på Toten. Det er tatt DNA-prøver i to omganger for å få et svar på det, sier Ole Knut Steinseth, rovviltmedarbeider for Statens naturoppsyn (SNO) i Oppland til lokalavisen Oppland Arbeiderblad. Derfor er fellingstillatelsen i området utvidet til fredag 16. juni, og Klima- og miljødepartementet har godkjent bruk av såkalte løs, på drevet halsende hunder. Fellingsområdet er i tillegg utvidet til å gjelde Gran, Vestre Toten, Søndre Land og Gjøvik kommune. Fredag sendte Mattilsynet ut en melding til bøndene i området der fellingstillatelsen er gitt, om at det anses som brudd på dyrevelferdsloven dersom sauene slippes ut på utmarkbeitet nå. Dermed får ikke over 22.000 sauer slippe på utmarksbeitene, ifølge Mattilsynets opplysninger. – Så langt har vi funnet ut at å informere om den åpenbare plikten hver eier har, er det mest effektive tiltaket for å forhindre enda større dyrelidelser, sier Astri Ham, avdelingssjef i Mattilsynet i Nordre Buskerud, Hadeland og Valdres, til VG. Det er foreløpig ikke gitt beitenekt. Hun legger til at de har inntrykk av at bøndene har forståelse for tiltaket. De nye jakthundene: Må ha helt ferske spor for å jakte ulvenOpprinnelig skulle 6500 sauer kost seg på utmarksbeitet i Gran kommune, men bare 2500 dyr slapp ut i overgangen mai/juni før ulven angrep. Bondelagene: Krever statlig hjelp mot ulveangrepene Dermed holdes 4000 dyr på innmarksbeitene i kommunen som er rammet hardest av ulveangrepene. Spesialkonsulent for jordbruk ved Landbrukskontoret for Hadeland, Kjersti Andresen, sier til VG at bøndene nå bruker fóret som skulle vært brukt til vinteren. – Hvis dyrene ikke kommer ut innen et par uker, begynner det å bli vanskelig. Det kritiske er at ulven kan komme igjen og igjen, og da har vi dette problemet hele sommeren, sier Andresen. Foreløpig er det først og fremst lammene som særlig rammes av situasjonen. – Lammene skal vokse på det fine, næringsrike gresset i skogen. Samtidig øker smittefaren for innvollssnyltere (ormer og mark som lever i innvoller, red.anm.) ved innmarksbeiting, og man risikerer syke dyr, sier Andresen og fortsetter: – Det er en håpløs situasjon. Det er ikke noe annet å si om det. Rovdata: – Ikke vært flere ulver på lengeStyremedlem Kjetil Ulset i Gran sauebeitelag er blant bøndene som rammes av tiltaket. Han holder nå sine 80 sauer på innmarksbeitet til situasjonen er avklart. – Jeg som ikke har mange dyr kan klare dette, men for de som har mange dyr begynner dette å bli krise, sier Ulset. I den tilspissede situasjonen er Ulset også talsmann for sauebøndene i området. – Driver du med beitedyr, har du normalt ikke nok til å fø dyra dine gjennom vinteren, hvis man må beite på vinterforet om sommeren. De som har mange dyr må derfor slakte ned til høsten eller kjøpe fôr til vinteren. Med så marginal fortjeneste i beitedyrnæringen kan det bli tøffe tak, sier han.
Etter ulvens herjinger holdes nå minst 22.000 sauer på innmarksbeiter i Oppland og Akershus. – En håpløs situasjon, mener Landbrukskontoret for Hadeland.