Tror 100.000 har blitt utsatt for ID-tyveri
I den nye undersøkelsen svarer 2,9 prosent av de spurte at de har blitt utsatt for at noen har brukt deres identitet til å begå kriminelle handlinger. - Beregningene våre viser at rundt 105.000 personer over 15 år har blitt utsatt for ID-tyveri de siste to år, sier Christian Meyer, rådgiver i Norsk senter for informasjonssikring (NorSIS), til VG Nett. Selve undersøkelsen ble gjennomført i november i fjor av TNS Gallup, og 2004 personer besvarte spørsmålet. - Blant den yngste gruppen, de mellom 15 og 29 år, er tallet seks prosent, sier Meyer. Til og med 2011 har færre personer i NorSIS-undersøkelser svart at de har blitt utsatt for denne type kriminalitet. I 2012 gikk statistikken igjen opp. Det tror Meyer skyldes dårligere økonomiske tider i Europa. - Vi har sett en gradvis nedgang siden 2001, men etter finanskrisen i 2009 spratt tallene opp i løpet av ett kvartal. Det sier meg at når det blir økonomiske uroligheter blir det enkelte som ser etter nye måter å skaffe seg penger på, sier han.I fjor omtalte VG Nett flere tilfeller av grove identitetstyverier. Bjørn Dyre Dyresen (36) opplevde at noen hadde bestilt både varer og et mobilabonnement i hans navn. Saken hans ble henlagt. - Det virker som dette er en fullstendig risikofri kriminalitet. Saken må jo uansett anmeldes for å slippe å betale inkassovarslene, men jeg føler ikke at politiet har vært noe til hjelp, sa Dyresen i oktober. Etter det VG Nett får opplyst blir mindre bedragerier ofte henlagt. Det kan skyldes manglende kapasitet i politidistriktene eller at summen ikke er stor nok i henhold til politiets interne beløpsgrense. - Veldig mange saker som går på bedrageri blir henlagt på grunn av kapasitet, sier jurist Hilde Gunn Kristiansen ved Grønland politistasjon til VG Nett.De som står bak ID-tyveriene kan være alt fra profesjonelle kriminelle til noen man kjenner. - Det kan være en tidligere samboer, en partner eller noen du kjenner. De kan dine personalia og har et ønske om å sverte navnet. Eller det kan være tilfeldigheter: At noen kommer over passet ditt, sier Christian Meyer ved NorSIS Ny teknologi gjør at det er enklere for enkeltpersoner å gjemme seg på internett, det legges igjen færre spor og det er lettere å samarbeide over landegrensene. - Alt dette gjør at det er en mindre sannsynlighet for å bli tatt, sier NorSIS-rådgiveren. Som det grelleste eksempelet nevner han en nettbutikk som solgte norske pass for 35.000 kroner. - Den samme butikken solgte pass fra Aserbajdsjan for 10.000 kroner. Det er mye mer attraktivt å ha norsk pass.Ifølge politiinspektør Torgeir Magnussen ved Politidirektoratet har alle politdistriktene kompetanse til å kunne etterforske datakriminalitet og ID-tyverier. - Ressursene varierer noe fra distrikt til distrikt. Noe av utfordringen med datakriminalitet, som også kan gjelde ID-tyverier og digital utpressing, er at den kriminelle befinner seg i ett land, datamaskinen som benyttes i et annet land, mens offeret befinner seg i Norge. For politiet er det sentralt å satse på forebygging, sier Magnussen til VG Nett. Tall for henlagte saker er ikke mulig å hente ut, opplyser han. I politiets datasystemer blir for eksempel nettbankbedragerier registrert som bedragerier. - Dette gjør at politiets statistikk ikke gir noe godt bilde av den faktiske kriminaliteten på området. Henleggelesesprosent er derfor heller ikke mulig å angi. Nye IKT-systemer, som er under utarbeidelse, vil kunne gi politiet og samfunnet bedre data, sier Magnussen. Hvert år gir Riksadvokaten uttalelser om prioriteringen av straffesaksbehandlingen i politiet. ID-tyveri spesifikt inngår ikke i disse prioriteringene. - Det er opp til politimesteren i hvert distrikt hva man skal prioritere. Graden av integritetskrenkelse mot enkeltmennesket bør tas med i politiets vurdering når de prioriterer saker. Alle henleggelser kan påklages, sier Anette Kræmer, konsituert statsadvokat til VG Nett.I enkelte saker bistår Kripos med teknikere og spesialiserte datakrimetterforskere. - Utad jobbes det med informasjon og holdninger. Det er ingen universell løsning for denne typen kriminalitet, sier Leiv-Rune Gully, kommunikasjonsrådgiver i Kripos til VG Nett. Den senere tiden har man også sett saker hvor kriminelle låser eller overtar maskinen. - Da er det viktig at man har backup av viktige data slik at disse kan gjenskapes. Man bør ikke betale til kriminelle for å få "låst opp" maskinene sine. Det er ingen garanti for at dette faktisk blir gjort, sier Gully. Politiet anbefaler at man tar kontakt hvis man blir utsatt for trusler, utpressing eller ID-tyveri på nett. - Generelt bør publikum være oppmerksomme når det gjelder regninger i posten for noe man ikke kjenner til, og sjekke grunnlaget for regningen. Falske krav bør anmeldes. Politiet låser ikke PC'er og krever så penger for å låse opp. For øvrig bør ikke publikum oppgi verken bankkonto, PIN-kode eller personnummer når de ikke kjenner kilden som ber om dette, sier Unni Grøndal, pressesjef i Oslo politidistrikt til VG Nett.
De to siste årene har over hundre tusen nordmenn blitt utsatt for tyveri av egen identitet, viser en ny undersøkelse.