Fem ting A-mennesker gjør annerledes
Av: Anne Lise Stranden , Forskning.no Inne i oss har vi alle en biologisk klokke. Du kan ikke bekjempe den og du hører den ikke tikke. Men du merker nok effekten av den hver dag. To av ti har en biologisk rytme som er lenger enn 24 timer, de har såkalt lakenskrekk. Andre har en litt kortere døgnrytme enn 24 timer, de våkner av seg selv om morgenen. Seks av ti er et sted midt i mellom, men også disse har en litt lengre, biologisk rytme enn døgnets 24 timer, forteller professor i samfunnspsykolog Ståle Pallesen ved Universitetet i Bergen. Skiller ut natthormon til ulik tid B-mennesker skiller ut natthormonet melatonin på et senere tidspunkt om kvelden enn A-mennesker. Om en er A-menneske eller B-menneske er et resultat både av arv og miljø, ifølge Folkehelseinstituttet. Ulike internasjonale studier viser at morgenfugler som spretter opp av sengen lenge før de må, også skiller seg fra B-mennesker på andre måter. - A-mennesker og B-mennesker har noe ulike personlighetstrekk, bekrefter professor Ståle Pallesen. Han forsker på søvn og søvnmønster. - Studier viser at B-mennesker i snitt scorer lavere på planmessighet, har mindre orden og er mindre strukturert, sier han. Mer B-menneske av nattevakt B-mennesker har en aktivitets-topp senere på dagen enn A-mennesker, forteller Pallesen. Mens B-mennesker er aller minst aktive klokken 05:20 om morgenen, er A-mennesker minst aktive klokken 04:00. Det betyr at B-mennesker flest sover søtt fram til nærmere halv seks om morgenen, mens A-menneskene står opp tidligere, mange av dem allerede i fire-tiden. Men dette ser ut til å endre seg med alderen. - Man er mest B-menneske i 20-årsalderen, og de fleste blir mer A-mennesker med tiden, sier Pallesen. Basert på en pågående, langvarig studie av sykepleiere har forskere funnet klare tegn på at tilknytningen til arbeidslivet påvirker hvor mye B-menneske man blir: - Mange nattevakter eller permisjoner eller redusert stillingsprosent ser ut til å påvirke deltakerne til å bli mer B-menneske, sier Pallesen. En gjennomgang gjort av den amerikanske nettavisen Huffington Post viser at døgnrytmen påvirker deg på ganske mange områder. - De fleste av oss er nøytrale, de står normalt opp når det er lyst ute og roer seg ned på kvelden, sier Frederick M. Brown, psykolog og direktør ved Human Performance Rythm Laboratory ved Penn State Universitet til Huffington Post. Morgenfugler er gladere En morgenfugl er disponert for å være gladere enn en nattugle. Forskere har funnet en sammenheng mellom unge morgenfugler og godt humør. En masterstudent ved Universitetet ved Toronto og Rottman Research Institute ville finne ut om dette også gjaldt eldre personer. - Vi fant at både eldre og unge som var opplagt om morgenen var mer postive. Morgenfugler rapporterte også i større grad at de følte seg friske, sier Renee Biss til Huffington Post. I studien som viser en kobling mellom lykkefølelse og morgenfugler, deltok 435 unge voksne og 297 eldre voksne. Det er to mulige forklaringer på hvorfor det er slik. Nattugler kan rett og slett være mindre lykkelige fordi en vanlig 8-4-arbeidsdag er tøffere å takle for dem. Men det kan også være at de føler seg mindre friske fordi de får mindre dagslys, som er en kjent humør-påvirker. Får bedre karakterer En annen studie har vist at studenter som karakteriserte seg som morgenfugler, fikk bedre karakterer. Det kan skyldes hvordan morgenfuglene lever. De legger seg tidlig, og dropper studentaktiviteter om kvelden som kan distrahere dem fra å yte maksimalt. - De våkner tidlig, noe som gjør at de har lettere for å rekke timen, eller får presset inn mer lesing, sier forsker Daniel J. Taylor, PhD, assisterende professor i psykologi ved Universitetet i Nord Texas, til nettstedet WebMD. Mer samvittighetsfulle Ifølge Brown ved Penn State har noen studier også vist en sammenheng mellom morgenfugler og samvittighet. I en liten studie av 367 personer svarte flere morgenfugler at de brukte tid på å legge planer og følte at de måtte gjøre aktive grep for å få til endring. Personer som er mer samvittighetsfulle er også mer effektive, organisert og mål- og detaljorientert. De er mer beredt, nesten engstelige på en positiv måte, ifølge Brown. Det kan kanskje forklare hvorfor morgenfugler i større grad planlegger fremover og er mer proaktive når de står foran gryende problemer. Selvfølgelig finnes det unntak begge veier. Det er en forenkling å si at alle morgenfugler er proaktive, innrømmer forskerne. Mindre risiko for depresjon Flere studier har vist en sammenheng mellom ønsket om å være lenge oppe med økt forekomst av depresjon, skriver Huffington Post. Blant annet viser en stor, finsk studie fra 2007 at nattugler er mer utsatt for å utvikle depresjon. Men det er uklart om det er på grunn av noe iboende ved det å være natteravn eller om det skyldes samfunnets pålagte krav. - Morgenfugler har laget reglene for oss alle, når du skal stå opp, hvordan ting er organisert og når ting er stengt. - Kveldsfolket har ikke hatt så mye valg, og vandrer ofte rundt med kronisk søvnmangel. Det alene er nok til å risikere psykisk og fysisk helse, sier Brown. Flere studier har vist at mangel på søvn kan gi en rekke negative helseeffekter, som fedme, hjertetrøbbel og diabetes. Det kan til og med skade genene. Snillere? En liten studie fra 2013 viser at morgenfugler er mindre tilbøyelig til å utvikle en personlighetstype som kalles mørk triade. Folk med denne personligheten har oftere narsissistiske, manipulerende og psykopatiske personlighetstrekk. Men blant både morgenfugler og natteravner er det ekstreme og milde tilfeller, ifølge Michael Smolensky ved Universitetet i Austin til Huffington Post. Med alderen skifter som regel døgnrytmen din, i hvert fall litt. Ungdommer er mer tilbøyelig til å være kveldstyper, mens eldre personer blir mer morgentype fordi søvnbehovet avtar. Sosialt jetlag Om man er A-menneske eller B-menneske er et relativt stabilt personlighetstrekk, viser en større studie utført av Folkehelseinstituttet, der 1144 norske sykepleiere deltok over en to-årsperiode. Men det er mulig å endre døgnrytme ved å begrense kunstig lys om kvelden og få nok naturlig lys om morgenen, ifølge Folkehelseinstituttet. Også andre faktorer spiller inn: Dersom man senker alkoholbruken og slutter å røyke, kan man også klare å snu søvnmønsteret og bli mer A-menneske, viser studier. Samme effekt har det om man får barn, eller om barn flytter inn i boligen. Dagslys er en kjent humør-regulator. Dette gjelder også for nattugler. Men jo mer ekstrem A- eller B-menneske man er, desto vanskeligere er det å skifte søvnvaner.
A-mennesker er mer samvittighetsfulle og strukturerte. Bedre karakterer får de også.