Nå skal disse vaksine-dusjes
Kampen om forbrukerne har vært knallhard. I desember gikk Nortura, som eier Prior, ut og sa at de hadde ambisjoner om å fase ut narasinbruken fra kyllingproduksjonen. Konkurrenten Den Stolte Hane hadde allerede i januar narasinfri-kylling ute på markedet, og i går smalt nyheten om at de to av de største produsentene, Prior og Norsk Kylling, har narasinfri kylling i butikken fra og med i dag.De største produsentene av kylling i Norge sier i dag til VG at de har valgt å erstatte narasin med vaksine. – Vaksinen dusjes som dråper der kyllingene er, slik at kyllingene plukker denne i seg med nebbet, sier kommunikasjonsrådgiver i Nortura Eskil Pedersen. – Hva inneholder den? – Vaksinen inneholder milde varianter av koksidier som gjør at dyrene utvikler motstandskraft mot sykdommen koksidiose. Tilsvarende vaksine har vært brukt til avlsdyra i 20 år med gode resultater, ifølge Pedersen. Vaksinen heter Paracox 5, og er den samme vaksinen som Norsk Kylling også benytter. – Vaksinen administreres via munnen; enten på fôret, som vi har valgt å gjøre denne gang, eller ved å dusje det på kyllingene, slik at de plukker vaksinedråper av fjørdrakten til hverandre. Den inneholder inaktiverte sporer av koksidier, som stimulerer kyllingenes immunforsvar og gjør dem immune mot koksidier, sier Merete Forseth, Kvalitetsdirektør og Dyrevelferdsansvarlig i Norsk Kylling. Ifølge daglig leder i Den Stolte Hane, Fredrik Strømmen, er det ikke noe «quick fix» å fjerne det omstridte stoffet. – Vi er opptatt av at forbrukeren skal få den beste og tryggeste kyllingen, og derfor har det vært viktig for oss, sammen med resten av markedet, å begynne nedtrappingen av narasin. Men kyllinger er levende vesen og vi må sørge for at vi ivaretar deres helse og velferd samtidig som vi fjerner narasin. Narasin forebygger sykdom og når vi fjerner dette stoffet må vi samtidig redusere mulighetene for at kyllingene blir syke. Hvis ikke kan følgene bli økt sykdom og økt bruk av antibiotika som igjen vil gi økt risiko for antibiotikaresistente bakterier. Men ifølge Veterinærinstituttet kan det tenkes at vaksine ikke er en god nok erstatning alene: – Den kan forebygge en del av tarmhelseproblemer (koksidiose), men ikke alt. Det er derfor sannsynligvis behov for andre tiltak i tillegg, sier Magne Kaldhusdal ved Veterinærinstituttet.Forbrukerforsker ved BI, Bendik Samuelsen, mener omleggingen man nå ser skyldes en stadig økende skepsis blant forbrukerne. Noe som har vist seg tydelig i forhold til salgsmessige nedganger de siste månedene. – Vi ser her en viss konsekvens av forbrukermakt. Det er vanskelig for Ola og Kari Nordmann å orientere seg, fordi meningene om kylling har vært mange og motstridende. Debatten har gjort forbrukerne usikre, og for å være på den sikre siden velger de oftere bort kyllingen når de er i butikken, ifølge Samuelsen. Dette har både matvarekjedene og produsentene lidd under, mener forskeren. – Forbrukerne gir et tydelig signal gjennom sin handlekurv. Så vi kan også anta at produsentene har fått press fra matvarekjedene. Produsentene har vært helt nødt til å finne alternative løsninger for å snu utviklingen. Dette kan være en god løsning mener Mattilsynet, men de er ikke sikre om det går utover dyrevelferden. – Narasin har blitt brukt som et formiddel for å forhindre oppblomstring av koksidier, en encellet parasitt som fins i miljøet. Når produsentene fjerner narasin, må de finne et alternativ slik at kyllingene ikke blir syke. Vaksinering er en av veiene å gå, og vi ser frem til at næringen får prøvd ut dette, sier seksjonssjef i Mattilsynet, Karen Johanne Baalsrud, til VG. Hun forklarer at Mattilsynet har bedt Vitenskapskomiteen for mattrygghet om å gjennomgå eventuelle konsekvenser ved narasin, og potensielle erstatninger.– Vi må prøve oss frem, og se om vi har effektive midler som forhindrer sykdommer slik at det ikke går utover dyrevelferden, sier hun. – Så dere er ikke sikre på om dette går utover dyrevelferden før dere har prøvd det ut? – Nei, vi er ikke sikre før vi har prøvd det ut i praksis. Vi må finne ut om vaksinen gir riktig beskyttelse. – En tidligere gjennomgang EU har gjort konkluderte med at hverken vaksinasjon eller andre tiltak kan erstatte bruk av narasin. Hvordan har det seg at det plutselig kan erstattes? – Det henger kanskje sammen med driftsforhold. Vi er i alle fall positive til at næringen ønsker å gå nye veier. I Norge har vi god tradisjon på å være restriktive på medisinbruk.Eskil Pedersen innrømmer at prosessen med å finne en erstatning tilspisset seg da debatten raste i fjor høst. – Vi er først og fremst opptatt av å lykkes med å fase ut narasin, ikke å være først ute. Men i den grad det er en konkurranse mellom produsentene er det bare positivt, og til det beste for forbrukerne, sier han.
Når forbrukerne satte foten ned, ble kyllingprodusentene nødt til finne andre løsninger. Nå erstattes det omstridte stoffet narasin med en vaksine.