Slik svarer Stoltenberg om Trump og Erdogan
Stoltenberg har besøkt Tyrkia under NATOs parlamentarikerforsamling i Istanbul, og der ble han stilt vriene spørsmål av delegatene om forholdet til USA, alliansens mektigste medlem, og om forholdet til Tyrkia, alliansens strategisk sett viktigste medlem akkurat nå. Forholdet til begge landene er blitt krevende for Stoltenberg å håndtere: Påtroppende president Donald Trump sådde under valgkampen tvil om han vil stå ved NATOs artikkel fem, prinsippet om at det er «alle-for-én» dersom ett NATO-land angripes. Tyrkia har knyttet stadig sterkere bånd til Russland, har et svært anstrengt forhold til USA, og snakker om å trekke seg fra forhandlingene med EU. Samtidig er landet under sterk kritikk i Vesten for arrestasjoner av opposisjonspolitikere og journalister. Etter møtene, fortalte Stoltenberg VG om samtalene han de siste dagene har hatt på telefon med Donald Trump, og ansikt-til-ansikt med Tyrkia-president Recep Tayyip Erdogan.– Det var en god tone i samtalen mellom meg og Trump. Jeg gratulerte ham og ser frem til å jobbe med ham. – Ble du overrasket da han vant valget? – Meningsmålinger viste i forkant at det var rundt en tredjedels sjanse for at han ville vinne, så å tro det var helt umulig ville vært feil.Nilas Johnsen Ta kontakt og følg meg på: E-post: nilas@vg.no Facebook: Facebook.com/nilas.johnsen Instagram: @vgnilas – Hva mener du om ham politisk? – NATO er en allianse av demokratier, og man velger ledere med ulik politisk bakgrunn og ulike meninger, men vi klarer å være enige om det viktigste for NATO: Nemlig at vi står sammen og forsvarer hverandre. – Ga Trump deg et løfte om å holde «alle-for-én» prinsippet (artikkel fem)? – Han ga uttrykk for full støtte til NATO og til USAs sikkerhetsgarantier til Europa. – Men snakket dere spesifikt om artikkel fem? – Når en innkommende president til USA sier at han står ved sikkerhetsgarantien til Europa, så innebærer det artikkel fem, selv om vi ikke nevnte artikkel fem spesifikt som begrep i samtalen. – Så han er fortsatt bundet til prinsippet om at alle bidrar dersom ett medlem blir angrepet? – USA er bundet til det, det er det ingen tvil om, og Trump har sagt at han er en «big fan» av NATO. Samtidig sa han også veldig tydelig at europeerne må ta mer ansvar, og at det må være en mer rettferdig byrdefordeling. – Og der er dere to enige i at Europa må investere mer i forsvar, men hvordan skal du tvinge det gjennom så USA blir fornøyde? – Ved å fortsette å ta opp løftene NATO-lederne ga i 2014 om å bruke to prosent av nasjonalbudsjettene på forsvar, og ved å jobbe mot de regjeringene som bruker mindre. Vi har sett at dette samlet sett går i riktig retning, selv om det fortsatt er langt igjen.– Sist du besøkte Tyrkia sa du følgende: «Jeg har understreket at NATO forventer en rettsprosess som er i tråd med internasjonale konvensjoner som Tyrkia har undertegnet». Er du trygg på at det skjer? – Det som er viktig nå er at dialogen mellom Europarådet og Tyrkia fortsetter, for det er Europarådet som forvalter Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen. – Skyver du det over på Europarådets leder Thorbjørn Jagland, som nylig var her og påpekte at menneskerettighetsdomstolen i Strasbourg har mottatt over 850 klager? – Det er viktig å være ryddig på ansvar, og på hvem som har virkemidler for å håndheve menneskerettighetskonvensjonen. Nettopp fordi det er viktig at den følges, er det viktig at Europarådet bruker sine mekanismer. Det har jeg vist til i mine samtaler her i Tyrkia, og jeg snakket med Jagland om dette så sent som i går. – Er du bekymret for Tyrkias stadig tettere forhold til Russland? – Jeg er ikke bekymret for kontakten mellom Ankara og Moskva. NATO ønsker ikke å isolere Russland. Den vanskelig situasjonen i Syria, der både Russland, Tyrkia og andre NATO-land er til stede, forsterker behovet for kontakt, slikt at misforståelser unngås og man unngår situasjoner som kan bli riktig farlige. – Så du føler ikke at Tyrkia trekker sine forpliktelser til NATO i tvil? – Nei, tvert imot. De er opptatt av å være en sterk NATO-alliert. Tyrkia er til stede i Syria og Irak og har en rolle i kampen mot ISIL. De bidrar til økt NATO-nærvær i Svartehavsregionen, i Afghanistan og i Kosovo. NATOs militære nærvær i Tyrkia er trappet opp, og skal trappes ytterligere opp, og nettopp det uttrykte Erdogan et sterkt ønske om. – Tyrkia er rasende fordi en gruppe tyrkiske NATO-soldater som er ettersøkt for tilknytning til kuppforsøket har søkt asyl i andre NATO-land. Hva har du fortalt Erdogan om dette? – Jeg redegjorde for at det er Tyrkia som peker ut hvem som skal jobbe for dem i NATOs kommandostruktur. Spørsmålet om asyl er noe annet, for det er et spørsmål mellom det landet og den personen det gjelder for, og en juridisk håndtering som NATO ikke er en del av. Les også: NATO-Jens om Tyrkia: – De har en nøkkelrolle
NATO-sjefen droppet «alle-for-én»-begrepet i praten med Donald Trump, og lar Thorbjørn Jagland ta diskusjonen om menneskerettigheter med Tyrkia.