– Politireserven er død og begravet, og må få hvile i fred
Det sier advokat Sjak R. Haaheim, som er deltidsoffiser i Heimevernet og en av moderatorene i prosjektgruppen Styrk Heimevernet, som har over 12.000 medlemmer på Facebook. Haaheim kan fortelle at miljøet reagerer sterkt på beskjeden om at den såkalte Politireserven nå vurderes gjenopplivet.* Tjeneste i Politireserven er i praksis en tjenesteplikt for vernepliktige på linje med repetisjonsøvelser i Forsvaret etter avsluttet førstegangstjeneste, på linje med tjeneste i Heimevernet eller overføring til Sivilforsvaret. * Tjenesten utføres i praksis av mannskaper som er ferdig med fullendt førstegangstjeneste. * Tjenesten er hjemlet i tjenestepliktloven. * Tjenestepliktig mannskap kan etter endt oppøving (grunnutdanning på et politifaglig grunnlag) pålegges tjenestegjøring når militær beredskap eller mobilisering helt eller delvis er iverksatt, for å avverge eller begrense naturkatastrofer eller andre alvorlige ulykker eller for å opprettholde samfunnsorden når viktige samfunnsinteresser tilsier det. * Bruk av Politireserven er knyttet til situasjoner og hendelser av større alvorlighet, omfang og kompleksitet der Politireserven kan benyttes til et bredt spekter av ordinære politioppgaver i et politidistrikt eller på tvers av politidistrikt. * Det er først når Politireserven tjenestegjør at de tildeles begrenset politimyndighet. Politireserven har 712 våpen til rådighet, som til vanlig ligger på lager hos UP og Politihøgskolen. * Kilde: Politidirektoratets rapport. – En reagerer med undring på at politiet nå skal blåse liv i en kapasitet som var død og begravet allerede i 1994, samtidig som et tverrfaglig beredskapsutvalg for to år siden foreslo å legge ned Politireserven, sier Haaheim. Haaheim – og mange med ham, skal man tro Facebook-gruppen – mener det vil være både samfunnsøkonomisk og beredskapsmessig klokere heller å styrke Heimevernet (HV), som ifølge Haaheim besitter bedre trente og utstyrte mannskaper over hele landet, enn en eventuell reservegruppe i politiet ville kunne bidra med. – I første omgang kan jeg bygge på det forsvarskomiteen sa i juni i år, da de gjentok Heimevernets viktige rolle for sivil-militær samfunnsberedskap. Dessuten viser han til NOU-en fra 2013 kalt «Når det virkelig gjelder», hvor beredskapsutvalget mener at det «ikke er riktig å opprettholde en tjeneste som ikke blir brukt».Videre står det å lese i utredningen: «Utvalget vurderer det slik at de oppgavene Politireserven er tillagt kan utføres bedre av Heimevernet og Sivilforsvaret. Heimevernet er til stede over hele landet, har en langt hyppigere øvingsaktivitet enn Politireserven og bedre våpentrening». Det er spesielt dette som får Haaheim til å reagere. – Det er oppsiktsvekkende at POD nå fortsetter å piske en død hest, til tross for at beredskapsutvalget så tydelig foreslo å nedlegge Politireserven. Uheldigvis skaper POD tvil om hva slags beredskap som gjelder i samfunnet. Hvorfor starte på null, når kapasitetene allerede er til stede? Hvorfor ser ikke norsk politi til Danmark, der HV daglig støtter politiet i samfunnsoppdraget? spør Haaheim. Les også: Ingen styrking av operative politibåter siden 22. juliHan mener også at kostnadsoverslaget POD har gjort virker urealistisk. – Heimevernet får 3 prosent av forsvarsbudsjettet til å stille 45.000 mann, og er Norges største forsvarsavdeling. Så mener POD at de skal stille 600 mann for 20 millioner kroner. Det er reist tvil om dette er realistisk å få reist fra bakken, sier Haaheim, og poengterer: – Heimevernet er i stor grad bygget på dugnad og frivillighet, og selv ikke HV vil kunne stille 600 mann med godt utstyr for den prisen POD estimerer. Dette kan komme til å se fint ut på papiret, men det avgjørende for borgeren er jo om det virker. Og det gjør Heimevernet. HVs kommunikasjonssjef, oberstløytnant Nils Arne Skaret, sier til VG at de ikke ønsker å kommentere PODs planer om å gjenopplive Politireserven, men legger på generelt grunnlag til at Heimevernet forholder seg til bistandsinstruksen. Politiet fem år etter 22/7: – Det gjenstår mye arbeid Slik ser POD for seg å oppruste Politireserven: * POD vil sette av 20 millioner kroner for å etablere og styrke gruppen i løpet av det første året, og minst 16 millioner kroner. Det er lagt til grunn i rapporten at reservegruppen skal bestå av om lag 600 personer fordelt på de 12 nye politidistriktene. * POD vil gjennomføre hyppigere treninger av mannskapene. De ønsker at styrken skal gjennomføre vedlikeholdstrening hvert tredje i år, i stedet for cirka hvert sjette-syvende år, som de gjør i dag. Disse treningene og innføringskurs for nye styrker er beregnet å koste om lag fem millioner i året. I tillegg anslås kostnader til lønn og lokalleie i distriktene å komme på fire millioner per år. * Det operative utstyret er beskrevet som «gammelt og med til dels store mangler», og må byttes ut. Nye klær og materiell er anslått å koste fem millioner kroner. I tillegg er to millioner kroner satt av til lønn og administrasjon. Ved Politidirektoratet henvises det videre til Justis- og beredskapsdepartementet (JD) for kommentar om kritikken fra Haaheim. JD opplyste i forrige uke til VG at de nettopp har fått rapporten, og at det dermed er for tidlig å konkludere med hva den skal benyttes til og hvilke økonomiske betingelser den vil bli gitt. – Er det en ressurs vi har bruk for – spesielt sett opp mot Forsvarets ressurser? – Vi har nettopp mottatt rapporten. Oppfølging av den vil bli en del av nærpolitireformen, sa statssekretær Ove Vanebo (Frp) torsdag.
– PODs forsøk på gjenoppliving av Politireserven minner om kostbar likskjending. Politireserven døde sent på 1900-tallet, er begravet og bør få hvile i fred.