– Problemet er at man bare får et «ja» eller et «nei»
Reaksjonene lot ikke vente på seg etter at tre menn nylig ble frikjent for gjengvoldtekt i Borgarting lagmannsrett. I etterkant har diskusjonen om likemannsprinsippet også blusset opp igjen, mye fordi fire av sju dommere i saken ville dømme de tre mennene etter tiltalen. Minst fem av de sju dommerne må være enige for å kunne dømme, og de tre ble dermed frikjent. Bakgrunn: Slik vurderte dommerne skyldspørsmålet Advokat Brynjar Meling er kritisk til dagens juryordning, men han er likevel svært uenig i reaksjonene som kom i kjølvannet av frifinnelsen i Hemsedal. – Hva er det folk misforstår i Hemsedal-saken? – Det høres ut på debatten som at folk tror at dommerne som har stemt for frifinnelse mener de tre ikke har gjort det. De kan jo ha funnet det både sannsynlig og overveiende sannsynlig at de har det, men ikke bevist utover enhver rimelig tvil. Det er sånn det må være for å unngå uriktige domfellelser – som jeg dessverre tror vi har for mange av i Norge. Man må være villige til at noen skyldige eventuelt går fri for å oppnå idealet, sier Meling, og understreker sterkt at han ikke mener de tre i Hemsedal-saken er skyldige.* En jury er en gruppe av lekmenn (ikke-jurister) som avgjør skyldspørsmålet i straffesaker. Vanligvis vil juryens hovedoppgave være å bedømme bevisene i saken, mens det er fagdommerens jobb å vurdere de rettslige spørsmål. * mI Norge ble juryordningen innført i 1887 for straffesaker som behandles av lagmannsretten. Slike juryer består av 10 personer og kalles lagrette. * Lagretten trer bare i kraft for lagmannsretten i saker som kan medføre strengere straff enn 6 år. For tingretten er det i stedet to meddommere i straffesaker, mens Høyesterett vil settes med normalt fem fagdommere. Melings kronikk: – Ikke det norske rettssystemet noe er riv ruskende galt medDe tre mennene ble også frikjent av en jury før saken gikk til meddomsretten. Meling er altså blant dem som er kritisk til ordningen, men først og fremst mangelen på begrunnelse fra en jury. – Det som er galt med juryordningen er ikke at det er vanlige folk som tar avgjørelsen. Det som er galt er at dette er en ordning hvor den som blir dømt, frifunnet eller den som er utsatt for noe, bare får et «ja» eller «nei» fra juryen uten å få vite hvorfor, sier Meling. Han mener samtidig at ingen vil være tjent med at et «teknokrati» av eksperter sitter og avgjør slike saker. – Alle land vi liker å sammenligne oss med har et folkelig innslag i domstolene. Advokaten poengterer samtidig at jurister ikke er bedre egnet til å vurdere bevisene enn menigmann. – Det er det som er hensikten bak systemet. Den fornuftige oppegående mann eller kvinne er like gode til å vurdere bevis som en jurist. Det farligste ville være et system hvor dommere går inn og ut den samme døra dag ut og dag inn og hører de samme historiene igjen og igjen. Det ville være en betydelig større fare for rettssikkerheten. Les også: Stortinget fjerner juryen fra rettssakerHøyres justispolitiske talsmann Hårek Elvenes bekrefter overfor VG at et lovforslag om ny ordning i meddomsretten legges frem for Stortinget i høst. Både sammensetningen av meddomsretten og hvilke krav som skal stilles for domfellelse, blir diskusjonstema. Det skjer etter at Stortinget i fjor besluttet at juryordningen må fjernes. – Høyre har ikke tatt stilling til hvordan en eventuelt ny ordning skal utformes. Det vil jo sannsynligvis bli en form for meddomsrett, der både fagdommere og legdommere blir representert – det ligger i kortene. Men hvor stor retten skal være og forholdet mellom fag- og legdommere, er noe man må komme tilbake til, sier Elvenes til VG. Han er enig i at juryordningen slik den er i dag har sine utfordringer. – De har ingen plikt til å begrunne sin avgjørelse. Og i et samfunn som tilstreber åpenhet, etterprøvbarhet og transparens, er det en ordning som det kan stilles spørsmål ved. Nettopp derfor ønsker man å gjennomgå hele juryordningen, sier Elvenes. Han får støtte av partikollega Peter Christian Frølich i justiskomiteen. – Det store problemet med dagens juryordning er at begrunnelsen holdes hemmelig. Det er særlig problematisk for den som dømmes, men gjør det også veldig vanskelig å ettergå feilaktige frifinnelser. Tiden har rett og slett løpt fra dette systemet, sier Frølich til VG.Leder Hadia Tajik (Ap) i justiskomiteen på Stortinget mener rettssikkerheten ikke er godt nok ivaretatt med dagens juryordning. – Det er ikke noe krav om etterprøvbarhet til beslutningene juryen fatter, og det er ikke godt nok for rettssikkerheten til de involverte. Flere gjennomganger har vist at juryens beslutninger kan være preget av for mange tilfeldigheter til at det er hensiktsmessig å forsvare ordningen, sier Tajik til VG. Ap har ennå ikke tatt stilling til hvordan den nye meddomsordningen bør være. – Vi er åpne for å diskutere ulike typer innretninger på meddomsretten, sier Ap-nestlederen.
– Det farligste ville være et system hvor de samme dommerne vurderte alle sakene, mener advokat Brynjar Meling.