Arbeidsledige Maria (48) jubler over at flyktningene kommer til Råde
– Det er rene julaften. Jeg er nok like takknemlig for å være her som asylsøkerne er for å ha kommet fram, sier Maria Mosserud til VG. Hun har sin første arbeidsdag som miljøarbeider på det nyåpnede ankomstsenteret i Råde kommune, riktignok som frivillig i dag. I klesstasjonene sorteres tøy etter størrelse og type plagg, og det holdes et høyt tempo for å få alt klart i tide. Tidligere har Mosserud jobbet i innvandrertjenesten og med mindreårige asylsøkere, men på grunn av sykdom har hun stått utenfor arbeidslivet en periode. Les også: Syria-flyktningenes guide til Norge – Jeg er heldig som får være her, og det er en fantastisk jobb, sier hun.Det er Hero som drifter ankomstsenteret som åpnet dørene fredag, og de har ansatt 70 personer fordelt på 45 årsverk for å jobbe på senteret. Flere av dem er fra lokalsamfunnet og omkringliggende områder. Ankomstsenteret vil bli en av de største arbeidsplassene i Råde, og ordfører René Rafshol anslår at det vil skape hele 200 nye arbeidsplasser i den lille kommunen. Råde kommune har i overkant av 7200 innbyggere. Mange kommer over grensen: Flyktningene må vente i telt – Flere som har vært arbeidsledige har nå fått jobb, det betyr at vi får flere skattebetalere i kommunen. Vi er kjempeglade for ringvirkningene dette får for oss, sier ordføreren. Ankomstsenteret ble bygget i rekordfart, og det tok omtrent tre uker fra UDI så på lokalene til senteret stod ferdig. Det vil være sengeplasser til opp mot 1000 personer, og det vil derfor være behov for en rekke personell og tjenester for å drifte senteret - blant annet sykepleiere, leger, renholdere, miljøarbeidere og vektere. Kontrakten med UDI er på tre år, men den kan også bli forlenget. Les også: Fikk gjentatte advarsler om flyktningstrøm – Vi vil ha helsepersonell til stede fra morgen til kveld, vi trenger vektere og vi trenger levering av mat. Dette er utelukkende positivt, sier Rafshol.Innen utgangen av september var det kommet 13.246 asylsøkere til landet. Dette er omtrent 4500 flere enn det som hadde ankommet landet på samme tid i fjor. Bare i september alene kom det i overkant av 4900 til Norge, noe som er fire ganger mer enn samme måned i fjor. Det har sprengt kapasiteten i UDIs mottak, og de har derfor opprettet flere avtaler med kommuner for å gi tak over hodet til asylsøkerne. Har du lest? Moayed (27) drømmer om opphold i Norge Alle kommuner som oppretter akuttplasser mottar fullt vertskommunetilskudd per flyktning av UDI, og alle kostnader knyttet til avtalene blir derfor dekket. Råde er langt fra den eneste kommunen om tjener penger på den rekordstore flyktningstrømmen inn til landet. Åsnes kommune med sine drøye 7560 innbyggere har opprettet 180 akuttplasser på Dæsbekken villmarkssenter, og plassene kommer i tillegg til de opp mot 210 plassene de har i ordinært mottak. – Dette genererer arbeidsplasser for bygda vår, og jeg er positiv til dette, sier ordfører Ørjan Bue. Han opplever at UDI har jobbet raskt, kanskje for raskt, men han har likevel forståelse for at det er en krisesituasjon. Han oppfordrer både folk og kommuner til å være rause og behjelpelige for å håndtere flyktningstrømmen. – Alle må bidra. Plassen her er liten og det er naturlig nok ulike reaksjoner i lokalsamfunnet. Men det er med dette som med alt annet, det går over når folk får god nok informasjon. Dette er en utfordring ikke bare for UDI, men for hele landet, mener han.For to uker siden ble det også opprettet akutt innkvartering for opptil 1000 asylsøkere i Stokke kommune i Vestfold. Det er Oslofjord Convention Center i Melsomvik som har inngått avtale med UDI. Den første kontrakten var på fire uker, men den er allerede forlenget til jul. – Sist mandag kom det 175 flyktninger, men antallet varierer veldig. De skal kun være der for en kort periode for å registreres og sendes videre til asylmottak andre steder i landet, sier ordfører Erlend Larsen (H) til VG. Han mener kontrakten skaper både arbeidsplasser og økonomisk gevinst i området. – Det er klart det har en betydning for oss. Selv om det er vanskelig å si noe om hvor stabile arbeidsplassene er fordi avtalen er midlertidig, skaper det vekst, sier han.Ordfører i Hemsedal, Oddvar Grøthe, opplever tilstrømmingen av flyktninger til den lille kommunen som utelukkende positiv. Kommunen har i underkant av 2400 faste innbyggere, og har nå fått til sammen 590 plasser for asylsøkere. 280 av disse er midlertidige transittplasser, 30 nye plasser for enslige barn på flukt samt 180 permanente plasser. Bakgrunn: Derfor har Europas flyktning-system kollapset – Vi kan ha 590 til sammen, men vi har ikke så mange her nå. Vi har faktisk ledig kapasitet, sier han. Han forteller at det er de faste mottaksplassene som gir størst uttelling for sysselsetting og næringsliv i kommunen, og de 180 faste plassene medfører 20 stillinger. De regner ikke med de midlertidige akuttplassene i kommunens sysselsetting fordi det er kortvarig. Presser på: Flyktningstrømmen skaper konkurranse i boligmarkedet De midlertidige plassene i Hemsedal skal etter planen avvikles 18. desember. Da inntar skituristene kommunen og Grøthe tror derfor det vil bli vanskelig eventuelt å forlenge avtalen.Firmaet Blodstrupmoen, som opprinnelig distribuerer hjertestartere og kompetanseheving innen førstehjelp, signerte torsdag kontrakt nummer tre med UDI. De har nå avtale om totalt 450 akutte asylplasser fordelt på fire lokasjoner i Grue, Åsnes og Engerdal kommune. – Det er regioner som er preget av lite vekst, fraflytting og nedleggelser. Dermed er det både ledige lokaler og arbeidskapasitet. Vi har 45 ansatte i sving nå, og 35 av disse er nyansatte, sier Henrik Moen i Blodstrupmoen. Han er klar på at de ikke driver med veldedighet, og at de ser på driften som en forretningsvirksomhet. UDI har fra nyttår lagt ut anbud på 7500 faste plasser, og Moen opplyser at de allerede har lagt inn tilbud. Har du lest? Betalte 2000 dollar for å komme til Norge – Vi har allerede investert mye og vi vil derfor være med videre. Vi er ikke Gud eller Jesus. Dette er en lønnsom forretning for oss, men vi er likevel svært opptatt av at vi skal gi et godt tilbud, kanskje det beste, sier han.
Flere småkommuner opplever økt vekst og flere arbeidsplasser på grunn av flyktningkrisen. Sykepleier Maria Mosserud (48) er en av dem som har fått jobb.