Slik opererer jihadistiske terrorister i Europa
Slik konkluderer terrorisme-forskere ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI), som i dag legger frem en studie av 121 terrorplaner og -angrep som har vært gjennomført i Europa de siste 20 årene. - Vi kan ikke si når og hvor neste terrorangrep kommer, men studien vår forteller noe om trendene innen denne typen terrorisme, og har relevans for de vurderingene som gjøres av myndighetene, sier FFI-forsker Anne Stenersen til VG. Studien viser at bombeangrep er den mest vanlige angrepsformen i terrorplottene som er registrert etter 2008. Når det gjelder angrep som faktisk er blitt utført, er det imidlertid blitt like vanlig med kniver og skytevåpen.- Det er blitt vanskeligere å lage bomber blant annet fordi det føres bedre kontroll med hvem som kjøper kjemikalier. Jihadistene er blitt mer sikkerhetsbevisste, og ønsker ikke å kontakte kriminelle nettverk og spørre rundt etter eksplosiver fordi man da lettere kan bli avslørt, sier forskeren og legger til: - Når de er motivert til å drepe, og ikke har store ambisjoner om å drepe hundrevis, er det nok å ta en kniv fra kjøkkenskuffen. De tenker at det er bedre med liten enn ingen terror-effekt, sier forskeren. Samtidig har interessen for kjemiske, biologiske, radiologiske og kjernefysiske våpen omtrent forsvunnet, i likhet med rakettdrevne granater og avanserte våpensystemer. - En annen trend er også at angrep er blitt mer målrettede: I stedet for å drepe så mange som mulig, ønsker flere terrorister nå for eksempel å drepe en enkeltperson eller noen få personer, som tilhører spesifikke grupper i samfunnet som de mener bør straffes. For eksempel karikaturtegnere, politikere som har støttet vestlige lands invasjon av Irak og soldater i uniform. Jøder er en annen gruppe som har opplevd en økning i angrepene siden 2008, forteller Stenersen.Et annet viktig funn er at enkeltmannsterrorisme er blitt mer vanlig de siste årene. Et nylig eksempel er angrepet mot det jødiske museet i Brussel. Mellom 2001 og 2007 sto enkeltpersoner bak 10 prosent av terrorplottene. Fra 2008 og frem til nå har andelen økt til hele 40 prosent. - Vi finner forklaringen både i at al-Qaida har begynt å fokusere veldig på å skape heltedyrkelse av enkeltpersoner som har gjennomført angrep. For eksempel blir mannen bak Fort Hood-skytingen hyllet i al-Qaidas propaganda, forteller Stenersen. Hun forklarer at al-Qaida både bruker gamle religiøse tekster samt elementer fra moderne populærkultur for å fremme enkeltmannsangrep. - En annen forklaring er at det er flere aktører som er involvert. Folk blir lettere eksponert for jihadistisk ideologi gjennom sosiale medier. Før måtte man aktivt gå inn på spesielle nettsteder, mens man i dag får det rett inn på Facebook dersom man tilfeldigvis er venn med noen som deler slikt, sier hun.Siden 2008 har det vært en betydelig økning i antall terrorplot mot Skandinavia, først og fremst på grunn av striden rundt publiseringen av Muhammed-karikaturene i Jyllands-Posten. I årene fremover vil terrortrusselen mot Europa påvirkes av det høye antallet europeiske fremmedkrigere som har dratt til Syria og Irak, mener forskerne. - Resultatet vil bli flere terrorplaner og -angrep fremover, men de vil nødvendigvis ikke skille seg taktisk fra de angrepene vi har sett til nå. Vi har allerede hatt en håndfull i 2014 knyttet til Syria-veteraner, og de har stort sett fulgt trenden med kniver og skytevåpen, påpeker Stenersen.
Terrorangrep i Europa blir mer målrettet, og enkeltmannsterrorisme med kniver og skytevåpen blir mer vanlig.