Full krig i skisporet
Akkurat som at lufta er for alle – er marka for alle. Men ikke alle er enige om hva som sømmer seg av oppførsel når man drar på seg skiene og legger på tur. For noen handler skituren i marka om mest mulig tempo og maks trening og fysisk utbytte. For andre handler det om frisk luft, mosjon og å restituere. Og her starter konflikten. Folk på begge sider raser mot hverandre i sosiale medier. Det hagler med negative beskrivelser og flere personer har de siste ukene omtalt episoder der skiløpere har havnet i krangler med skiløpere som har mer fart og tyr til negativ munnbruk for å få folk ut av sporet. Andre beskriver medborgere som ikke tar hensyn og som bryter reglene ved å «spasere» i løypene eller gå tur med hundene i skiløypene.«Hva skjedde med å ha det koselig på skitur? Og hva skjedde med høflighet og etikette i fellesnaturen? Etter fem turer i Bodømarka på ei drøy uke, innser jeg at hver tur har endt opp med ei litt dårligere tru på det gode i mennesket..... Jeg takker for meg, og tar opp løping langs trafikkerte veier isteden. Det virker mindre truende» – Det var ikke koselig. Det var ikke slik det pleide å være å gå på ski. Det virker som om enkelte er så opptatt av sine egne mål at de glemmer at også andre skal ha det trivelig i marka, utdyper hun til VG. Opptråkkede skiløyper og krangling om vikeplikt er aktuelle temaer. Skiforeningen har lagt merke til diskusjonen som den siste tiden har preget sosiale medier, og påpeker at det er et evig aktuelt tema når snøen kommer. – Man må ta hensyn. Vår oppfordring er at man skal gi de mykeste forkjørsrett. Er man voksen skal man vike for barn, og er du på trening skal du vike for turgåere, sier kommunikasjonssjef i Skiforeningen, Emilie Nordskar. Sørgård Olsen forteller at hun er blitt bannet til fordi en mann skulle ha fri løype nedover. – En annen gang hadde jeg et fartsfantom bak meg i en oppoverbakke. Han stakk ansiktet sitt oppi mitt og snøftet fordi jeg gikk saktere enn ham. Jeg hadde ikke registrert at han var bak meg, men han forventet tydeligvis at jeg skulle gå ut av løypa, sier Olsen. Ronny Ramberg (57) fra Oslo mener at flere såkalte supertrenere som sikter på Birken og andre skirenn bidrar til at det er blitt mer konflikter i løypa – særlig hvis traseene ikke er brede nok. – Menn i 40-50-årene som trener veldig mye tar ikke veldig mye hensyn til resten av folket. Det er kun dem det gjelder. Jeg har vært skitrener på Kjelsås og du skulle hørt alt som ble slengt etter oss av voksne menn. Det er helt borti veggene å legge treningsturen på en søndag formiddag. Da er kapasiteten sprengt og du kan ikke vente at folk hopper til siden, sier han. Ramberg skrev nylig et innlegg i Aftenposten med tittelen «På skitur med livet som innsats» men dette dreide seg mest om at løypa opp til Lilloseter er alt for trang når «alle» vil ut på ski.Karianne Sørgård Olsen har selv blitt kjeftet på da hun jogget i marka – ved siden av skisporet hvor det var hardt og flatt. – Jeg fikk beskjed om at marka var forbeholdt skigåere på vinterstid, sier hun. Olsen mener også man må ta hensyn til at ikke alle kan alle reglene for skigåing på rams. – Har du ikke gått på ski på noen år i bymarka, som jeg ikke har, føler du deg som en idiot. Det handler om vennlighet og måten man snakker til hverandre på, sier stipendiaten i sosiologi som ikke hadde turt å ta med seg små barn i visse områder i lysløypa på kveldstid. Friluftsjuristen og spesialist i allemannsretten Marianne Reusch mener reglene er klare: – Det er ikke lov å ødelegge lovlig etablert tilrettelegging, slik som skiløyper er. Det betyr altså at hvis du foretrekker vanlig tursko fremfor ski og staver, skal du unngå skiløypene. Dette gjelder dog bare hvis det står i fare for at sporene blir ødelagt. Er det hardt og flatt kan man bevege seg i skiløypen. – Allemannsrettens hovedregel sier at man skal kunne bevege seg fritt ute i naturen så lenge man ikke ødelegger for andre. Problemet oppstår når man tilrettelegger for en aktivitet og begrenser en annen, slik som skjer når man velger å prioritere lysløyper. Da må sykkelkjøring, hundekjøring, løpeturer og gåturer i skisporet vike, sier Reusch.Hun mener man i de mest brukte utfartsområdene ville være tjent med noen klarere kjøreregler, og forstår frustrasjonen på begge sider. – Man kommer langt med sunn fornuft i sporet. Men – skiløypene er et knapphetsgode, og det er mange folk om beinet på de ulike løypene. Jeg mener man ville vært tjent med å opprette noen klare regler som gjelder for alle, slik som de ulike kommuner har gjort. På den måten kunne vi unngått mye av problemene som oppstår i skisporet. Og skulle du ta deg friheten til å marsjere innover løpene med sko på bena. Frykt ikke, du blir trolig ikke straffeforfulgt, forteller juristen. – Man kan i teorien få forelegg, men den praktiseres ikke. Ingen er tjent med løypepoliti, men respekt for tilrettelegging og heller noen klare kjøreregler ville kommet alle til gode.
Folk som går «søndagstur» i marka får det til å koke over for skientusiastene. skientusiastene.