Tusenvis mener de blir syke av stråling - ekspertene mener det er ufarlig
Det startet med en brennende følelse i kroppen. Hodet føltes som det kokte da han tok sin nyinnkjøpte mobiltelefon mot øret. Natt til 2. juledag, 2011, forteller Odd-Erik Helgesen at han knapt klarte å finne et sted i sitt eget hjem hvor han kunne sove: – Da skjønte jeg virkelig at jeg var elfølsom, sier 49-åringen. Han sier han har brukt mye penger på tiltak for å beskytte seg mot strålingen som han sier at gjør ham syk. Blant annet sier han at det kostet rundt 170.000 kroner å legge strømledningene utenfor huset ned i bakken, som Helgesens nabo også var med på å betale. Forsker og fysiker Arnt Inge Vistnes har arbeidet med biologisk effekt av lavfrekvente elektromagnetiske felt. Han er kritisk til bedrifter som tjener penger på å selge el-skjermende produkter. – Jeg synes faktisk det er kriminelt. Man prøver å dramatisere det, og selger masse utstyr som skal hjelpe på det ene og det andre. Det burde ikke være lovlig å skremme folk på den måten de gjør, for å tjene penger på det, sier han til VG.Innføringen av smartmålere for strøm innen utgangen 2019 har ført til stor motstand fra personer som mener de er elfølsomme, og som mener tilstanden deres blir forverret. De nye målerne gjør det mulig å prise strøm ut ifra når på døgnet strømmen blir brukt. Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) har åpnet for at man kan søke fritak fra smartmåleren ved å levere inn legeerklæring på plagene sine. Per april har de mottatt 4830 søknader. Men hverken Statens strålevern, NVE, Helsedirektoratet eller Folkehelseinstituttet mener at tilstanden eloverfølsomhet er reell, og viser til sammenstillinger av forskningsrapporter. Folkehelseinstituttet utferdiget i 2012 en rapport som konkluderte med at stråling fra svake elektromagnetiske felt ikke gir helseskader. – Forskningen viser et veldig entydig bilde på mange måter. Det er ikke funnet noen signifikante effekter på mennesker eller dyr i forbindelse med de feltene som er lavere enn de vi vet er skadelige. Kjempekraftige felt vet vi alle at det blir virkninger av, sier Arnt Inge Vistnes. Helsedirektoratet sier at plagene kan være reelle og at pasientenes opplevelse må tas på alvor, men advarer mot å fastslå en sammenheng mellom strålingen og plagene. Det kan være et brudd på helsepersonelloven.Helgesen beskriver seg selv som langt friskere enn mange andre elfølsomme. I hele huset i Tønsberg, som han kjøpte for 25 år siden, er alle ledningene jordet. I kjellerleiligheten står det et gammelt tastatur foran en TV-skjerm. Internettet er kablet, trådløst nett gjør ham dårlig, sier han. Han viser fram to måleinstrumenter – det ene for å måle lavfrekvent strøm, det andre for høyfrekvent. De kostet ifølge ham rundt 10.000 kroner. Det er kjøpt fra en av flere bedrifter som tilbyr tiltak mot stråling. Tidlig i 2016 hadde han besøk av måler fra EMF Consult, til å kartlegge strålingen i huset, samt utarbeide en rapport. Det forteller han at kostet nærmere 6000 kroner. EMF Consult, som drives av Odd Magne Hjortland i Krokstadelva i Buskerud, tilbyr også en rekke «skjermende» produkter. Et femliter spann med karbonmaling koster 2.500 kroner. En skjermende sovepose med sølvtråder får du til nærmere 6.000 kroner. En hatt i samme materialer koster nesten 2.000.Seksjonssjef i Statens strålevern, Merete Hannevik, har sett på EMF Consults veileder til potensielle kunder. Hun mener at deler av innholdet ikke er så ille, men at det er en del påstander som hun mener er direkte feil. Hun sier på generelt grunnlag at det er umoralsk å selge produkter mot noe som ikke er helseskadelig. – Dette er som Keiserens nye klær. Det er Strålevernets ansvar å beskytte folk mot stråling og eksponering som kan være helseskadelig. Men om folk vil lures har ikke vi noen myndighet til å gjøre noe med det, sier hun. – Det jeg er skeptisk til er at man i noen sammenhenger pådytter folk en engstelse de kanskje ikke har for noe som ikke er dokumentert helseskadelig, sier hun.Odd Mange Hjortland, eier og leder av EMF Consult, forteller at formålet med bedriften først og fremst er å finne løsninger for mennesker med eloverfølsomhet, og ikke å dytte produkter på dem. Han blir av VG presentert for kritikken fra Vistnes og Hannevik. – Hvis du har én god forskningsrapport som er ubestridt og viser at dette kan gi helseplager, så mener jeg at den også må bety noe, selv om det er overvekt av de andre. Det finnes ganske mange rapporter som viser at dette faktisk er noe man må ta hensyn til, sier han. Han sier at de selger mye karbonmaling, skjermende gardiner, måleutstyr og produkter som avgir lite stråling. Han anslår at han gjør målinger hjemme hos folk omtrent to ganger i uken. – Statens strålevern, Helse- og omsorgsdepartementet og Helsedirektoratet bør være litt ydmyke overfor mennesker som reagerer på dette, sier Hjortland til VG. Raphael Kleimann i bedriften Baldron, som også selger skjermingsprodukter, forteller at han ikke setter lit til den norske tolkningen av forskningen på området, og at han mener den internasjonale forskningen viser et annet bilde. – Vi prioriterer ting som effektivt hjelper folk, ikke det som Statens Strålevern definerer som vitenskapelig etter deres målestokk. Jeg kan ikke ta det på alvor. Hvert enkelt menneske må få lov til å ta sine egne valg, sier han. Han mener at de elfølsomme ikke blir tatt på alvor av det offentlige. – Folk blir påtvunget aggressive smartmålere for eksempel, og har ikke noe annet valg enn å beskytte seg på noe vis, sier han.
Odd-Erik Helgesen (49) beskriver seg selv som eloverfølsom, og har brukt store summer på å beskytte seg. Men eksperter mener tilstanden hans ikke er reell – og er kritiske til bedrifter som selger slikt utstyr.