Slik skal Germanwings-ofrene identifiseres
Germanwings-flyet med 150 passasjerer styrtet tirsdag inn i en fjellside i nærheten av Le Vernet i Alpene og ble totalt knust. Ifølge leder for Kripos' ID-gruppe, Per Angel, er den største utfordringen i identifiseringsarbeidet av de omkomne nå å gjennomgå selve krasjstedet og å finne alle. – Det er en jobb som medfører at kriminalteknikere nærmest må knegå stedet. Det er grunn til å tro at mange av kroppene er ille tilredt, sier Angel. Det har han helt rett i, ifølge meldinger fra fransk politi. Fredag ettermiddag hadde de funnet mellom 400 og 600 kroppsdeler rundt krasjstedet. Nyhetsbyrået AP siterer oberst Patrick Touron på at så langt er ingen kropper funnet intakte. Han forteller videre at DNA-prøver er tatt fra gjenstander som har tilhørt de omkomne, for eksempel tannkoster, for å brukes i identifiseringsarbeidet.Per Angel sier det er viktig å sikre spor som kan si noe om både ansvars – og årsaksforhold. I denne saken er det indikasjoner på hva som har skjedd, men etterforskerne må ta høyde for andre årsaker også, sier Angel til VG. Les alle VGs artikler om flystyrten her. VG viser Angel noen av de første nærbildene fra krasjstedet hvor kriminalteknikere jobber med å gå gjennom ulykkesområdet. – Det er åpenbart veldig bratt, men det ser ut som en problemstilling de løser godt her. De ser ut til å gjøre en svært grundig jobb. Etter hvert vil jeg anta at de også vil ta i bruk spesialtrente hunder som en ekstra sikkerhet, sier Angel.VG snakket onsdag med Max Trancard, som var blant de aller første på ulykkesstedet. – Mange av de unge (fra militærpolitiet) ble veldig sjokkert. Vrakrestene var spredt over et område like stort som 3 – 4 fotballbaner. Det var kun to store deler av flyet igjen, resten var knust i småbiter. Det var umulig å se at det var et fly, fortalte Trancard til VG. Angel har bred erfaring med identifikasjonsarbeid, og forteller til VG at Germanwings-styrten har flere likheter med Operafjell-ulykken på Svalbard i 1996 hvor 141 mennesker mistet livet. – Dette er en situasjon som har mange likheter med ulykken på Svalbard. Også det var et krasj høyt oppe, hvor flyet raste nedover. Da var det også mye snø og is som vanskeliggjorde arbeidet, så her er det ett element mindre å forholde seg til.Kriminalteknikere er allerede på plass ved åstedet for å bistå i arbeidet. Spanske myndigheter skal bistå med å samle inn DNA fra ofrenes hjem, og pårørende i Seyne-les-Alpes vil også bidra med identifikasjonsarbeidet. Angel trekker frem at det i alle identifiseringssaker er viktig å gjøre en grundig jobb. – Det er ekstremt viktig å dokumentere, ta bilder og nummerere alt man finner slik at de pårørende kan få svar. Vi vet at pårørende ofte ønsker detaljert informasjon, sier Angel. – Hvordan blir identifiseringarbeidet organisert? – Det viktigste er først og fremst å gjøre en grundig jobb på åstedet. Det vil si at man samler inn informasjon og nummererer alt man finner. Dette legger grunnlaget for en senere prosess. Samtidig oppretter man en ID-sentral hvor man registrerer funn gjort på åstedet i et Interpol-system, hvor man forholder seg til alle kjente opplysninger om personen som man senere kan bruke i sammenligningen med den døde personen. Det kan være tannjournaler, røntgenbilder, fingeravtrykk, DNA-prøver fra familie og opplysninger om arr og tatoveringer, forteller Angel.Vil kriminalteknikere gå gjennom absolutt alt på åstedet? – Ja, man må det. Selv om man er sikre på hva som er skjedd. Det er viktig å være objektive og kunne fortelle de pårørende at man har gjort en grundig jobb – at man har lett grundig etter deres kjære. Man kan likevel aldri garantere for at man vil finne alt, sier han. Hvor lang tid vil det ta før de pårørende får svar om sine kjære? – Det er mye jeg ikke kjenner til i denne saken, men jeg tror operasjonen med å identifisere ofrene vil være i mål i løpet av to til tre uker. I denne saken er det åpenbare topografiske problemer og problemer med logistikk, men jeg er overbevist om at franske myndigheter vil gjøre dette raskt og effektivt. Vi har selv erfaringer med Svalbard-ulykken, og vet derfor omtrent hva jobben de nå skal i gang med innebærer, sier Angel.Han understreker at det for ID-gruppen er viktig å kunne belyse det som har skjedd og å gi de pårørende svar. – De som jobber med dette vet hvor viktig dette er for de pårørende, og det er deres viktigste motivasjon, sier han. Torsdag kom de pårørende til Le Vernet i nærheten av åstedet. Flere timer i forkant hadde politiet tyatt forholdsregler, og spansk, tysk og fransk helsepersonell sto klare til å møte ofrenes familier. Pressen ble da holdt på behørig avstand. Helikoptrene går i skytteltrafikk mellom Seyne-les-Alpes og åstedet, og kjøleutstyr er på plass for å oppbevare de omkomne som hentes ned. Mange av de pårørende dro hjem torsdag kveld, mens noen har valgt å bli værende i området. De gjenværende blir imidlertid godt beskyttet og tatt vare på av både politi og hjelpepersonell.
Arbeidet med å identifisere de 150 omkomne etter Germanwings-styrten vil trolig ikke ta lengre tid enn to til tre uker, anslår leder for ID-gruppen i Kripos, Per Angel.