Ny bok: Norge taper 10 milliarder kroner årlig til skatteparadis
Årlig går Norge glipp av 10 milliarder kroner i skatteinntekter fordi selskap kunstig flytter overskudd ut fra Norge og til lavskattland for om lag 40 milliarder i året, slår Marthinsen og Walberg fast i deres nye bok «Rødt lys», som slippes på torsdag. – Dette er milliarder vi kunne brukt på velferd, helse og samferdsel. At noen sniker seg unna rammer oss andre skattebetalere direkte. Det er fordi skattegrunnlaget uthules, og de skatter og avgifter vi må betale, blir høyere, sier Walberg. les ogsåNår store selskap opererer i gråsonene, drar de med seg andre selskap på det samme fordi de har en konkurransefordel, mener forfatterne. – Det undergraver det sunne markedet. NHO burde bry seg mer om dette, for selskap som bare har virksomhet i Norge står i en håpløs konkurransesituasjon mot selskap som kan komme seg unna skatteregningen ved å flytte overskuddet til lavskattland, sier Marthinsen. – Hvorfor gjøres ikke mer for å hente inn disse milliardene til statskassen? – Basert på min erfaring fra Stortinget vil jeg si at det er en matthet hos politikere. Apati. Det er så komplisert og vanskelig å få tak i hvilket handlingsrom vi faktisk har for å gjøre endringer i det norske lovverket. Vi håper derfor å få debatten inn på et spor hvor vi nå diskuterer tiltak, sier Marthinsen. Samtidig som boken kommer i butikkhyllene, laserer de «rosabloggen» arbeidogkapital.org som skal følge utviklingen på feltet fremover. les ogsåMarthinsen og Walberg er begge samfunnsøkonomer og var i en årrekke voktere av Arbeiderpartiets pengesekk: Marthinsen som Aps finanspolitiske talsperson og medlem av finanskomiteen på Stortinget, og Walberg som finanspolitisk rådgiver i partiet. I boken foreslår de 16 konkrete tiltak til hva som kan gjøres for å tette igjen hull i vårt skattesystem og gjøre det mindre attraktivt med overskuddsflytting. – Vi har ikke tid til å vente på at en perfekt overnasjonal løsning skal løse alt. Jeg håper jo det kommer, men i påvente av en slik løsning, er det mye vi kan gjøre for å beskytte vårt nasjonale skattegrunnlag bedre, sier Walberg.Det mest radikale forslaget har fått det minst tabloide navnet: «Omvendt kredittfradrag». Marthinsen tegner på servietten for å forklare hvordan et slikt tiltak kan se ut: Et norsk selskap betaler i dag 22 prosent i selskapskatt på inntekter, og får 22 prosent fradrag for kostnader. Et selskap med forgreninger til utlandet har andre muligheter: La oss si at selskap X har 20 millioner kroner i overskudd. Istedenfor å betale skatt av det i Norge, kjøper selskapet en rettighet av morselskapet som er plassert i Irland for 20 millioner kroner. Vipps, så er overskuddet borte og gjort om til en kostnad, som selskapet får fradrag for i Norge. Moderselskapet i Irland skal betale skatt på sin inntekt, 20 millioner kroner, men i Irland er selskapsskatten på 12,5 prosent, og ikke 22 som i Norge, og dermed er skattepenger er spart. les ogsåForfatterne foreslår altså at selskapet ikke får fradraget for kostnader som går internt i et selskap, før de viser hvilken skatt de har betalt på overskudd i mottagerlandet. I det tenkte eksempel får ikke selskap X 22 prosent fradrag for kostnader, men 12,5 prosent som er det selskapet betalte i skatt i Irland. Slusing av overskudd til skatteparadis blir dermed meningsløst, for jo mindre skatt du betaler i mottagerlandet, jo mindre får du igjen i Norge. Dessuten kan det minske konkurransen landene imellom, mener de. – Det tiltalende med en sånn modell er at vi flytter bevisbyrden over på selskapene, samtidig som det ikke går utover andre lands skattegrunnlag, som ofte er disputten mellom land, og dette kanskje kan ta ned skattekonkurransen mellom landene, sier Marthinsen. De foreslår at dette kun skal gjelde de største flernasjonale konsern som tjener over seks milliarder i året og er pålagt OECDs land til land-rapportering. Marthinsen sier at kanskje de digitale gigantene vil synes Norge blir mindre attraktivt fordi de må betale skatt på lik linje med andre aktører i annonsemarkedet i Norge. – Men etterspørselen vil være den samme. Da er det kanskje andre som tar en andel av annonsemarkedet, og det synes vi er bra, sier Marthinsen. – Kan dette bli Ap-politikk? – Vi mener at alle forslagene våre bør bli både Ap-politikk og norsk politikk. De er både realistiske og gjennomførbare, sier Marthinsen. – Dere kommer med et varmt forsvar av selskapsskatten, men i Ap var nettopp dere med på å senke den. – Det står vi for. Vår holdning er at Norge ikke skal lede an i skattekonkurransen, men vi var tvunget til å gjøre noe med selskapssatsen fordi andre land presser den ned, sier Marthinsen. les ogsåTax Justice Network i Norge har ropt varsku om konsekvensene av overskuddsflyttingen i en årrekke, og minner om at dette kun er en av mange måter samfunnet tappes for inntekter på, på grunn av skatteparadis. Leder Sigrid Klæboe Jacobsen er glad for at forfatterne setter dette på dagsorden. – Det er få steder det er mer kronglete å få politisk fremgang enn i EU, men EU har faktisk beveget seg raskere enn norske beslutningstagere på dette feltet. Det tyder på liten politisk vilje i Norge, sier hun – og mener at nettopp politiske løsninger er det vi trenger nå. Er politikerne villige til å prøve løsninger som for eksempel «omvendt kredittfradrag», slik forfatterne foreslår, kan det kanskje gi et spark for at internasjonale løsninger skal komme på plass, tror Jacobsen: – Vi har ikke sett noen større partier jobbe systematisk med å utvikle løsninger. Får Marthinsen med seg Ap er det et bra første steg, sier hun. Sjeføkonom Øystein Dørum i NHO er enig i at ulike selskaper, enten de er nasjonale eller flernasjonale, bør stå overfor de samme skattemessige konkurransevilkårene. Men dette er krevende å få til innenfor dagens selskapsskatt i vår globaliserte og digitaliserte verden, forklarer han. – Vi støtter derfor opp om det internasjonale arbeidet som gjøres for å harmonisere skatteregler på tvers av land, blant annet i OECD. Det kan bidra til at spillereglene blir mest mulig like.– Jeg er enig i at arbeidet med å sikre at inntekter som opptjenes i Norge også skattlegges her er viktig, sier statssekretær Jørgen Næsje (Frp) i Finansdepartementet til VG. Han peker på at regjeringen har innført flere tiltak han mener motvirke «overskuddsflytting». – Blant annet er rentebegrensningsregelen strammet inn, hjemmehørendebegrepet for selskaper er strammet inn for å motvirke skattetilpasninger, og det er innført land-for-land-rapportering til skattemyndighetene, sier han.Næsje presiserer viktigheten av internasjonale løsninger, og sier at flere av tiltakene som er gjennomført i Norge, er en oppfølging av et internasjonalt samarbeid under navnet «Base Erosion and Profit Shifting Project.» – Dette arbeidet følges nå opp av Inclusive Framework – et samarbeidsorgan med 129 medlemsland. De jobber med flere forslag for å møte skattemessige utfordringer i den digitale økonomien. Dette gjelder både forslag som vil styrke markedsstatens beskatningsrett, og forslag som skal sikre et minstenivå for beskatningen av multinasjonale selskap. Målet er å legge frem en rapport med endelige tiltak i 2020. Norge deltar aktivt i dette arbeidet, sier han, og legger til at de også jobber med å styrke det nasjonale regelverket. – Blant annet tar regjeringen også sikte på å sende et forslag om kildeskatt på renter og royalty på høring.
Apati er grunnen til at politikere står og ser på at skattekronene forsvinner ut av landet, mener Aps Marianne Marthinsen. Sammen med LO-rådgiver Maria Walberg lanserer hun en bok om hvordan Norge kan gå foran i kampen mot skatteparadis.