Filosof: - Utilregnelighet betyr at man ikke har noe valg
Filosofen og forfatten Einar Øverenget inntok vitneboksen i Breivik-saken tirsdag. Han mener rettspsykiaternes konklusjon om at massemorderen er utilregnelig og dermed ikke kan straffes for terrorhandlingene 22. juli i fjor er dramatisk. - De sier da at en grunnleggende menneskelig egenart ikke er til stede og at det ikke skyldes valgene den personen har tatt, forklarte Øverenget. Han var hentet inn som vitne av forsvaret, som ba forklare hva som ligger bak utilregnelighet, både filosofisk og rettsfilosofisk.Breiviks tilregnelighet ligger helt i kjernen av straffesaken i Oslo tingrett. De to første psykiaterne som ble oppnevnt av retten mener at 33-åringen er paranoid schizofren, de to andre mener at han er tilregnelig. - En utilregnelig person kan du ikke gi ansvar. Den kan ikke holdes ansvarlig for sine handlinger. Dette er et spørsmål som går til kjernen av rettspsykiatri, men det går også til kjernen av det menneskelige, sa Øverenget. Han mener at det er farlig å diagnostisere politisk ekstremisme, fordi samfunnet da ikke tar inn over handlingene og tankene som ligger - Det er farlig, tror jeg, og det er med å underskjenne at slik estremisme finnes. Man lærer ikke å håndtere den, sier filosofen.Han ble også bedt om å beskrive observasjon som vitenskapelig metode. Det er nettopp observasjonene av Breivik som ligger bak de to ulike psykiatriske erklæringene. - Skal vi undersøke mennesker, kan vi ikke klatre inn i hodet på dem. Vi må tolke, og der oppstår det problemer. Å tolke er ikke nødvendigvis uvitenskapelig, men det er vanskelig, fordi det er så mye som skiller menneskers tolkning, sier Øverenget. Han peker på at det er viktig å ha uavhengige observasjoner. - Det er også viktig å ha en riktig plattform for observasjonen. Det innebærer å ta høyde for kulturelle forskjeller også, for eksempel. Man må ha riktig kunnskap og forståelseshorisont, sier filosofen.
At Breivik kjennes utilregnelig, betyr at han ikke hadde noe valg, mener filosof.