Ventet to år med å terrorsikte Syria-farer: - Oppsiktsvekkende
– Med forbehold om at jeg ikke sitter med alle opplysninger, er min kommentar til denne saken at dette er oppsiktsvekkende, sier Frp-stortingsrepresentant Jan Arild Ellingsen, som sitter også sitter i justiskomiteen. Mandag denne uken tok VG kontakt med PST for å få et intervju vedrørende den tilsynelatende forskjellsbehandlingen mellom en 46 år gammel Syria-farer fra Fredrikstad og den 37 år gamle fembarnsfaren, som tok med seg kona og barna til Syria. Tirsdag ble 37-åringen terrorsiktet og pågrepet. – Hvis det er en henvendelse fra VG som har ført til pågripelsen, syns jeg det er et dårlig tegn. Hvis det er henvendelser fra media som skal trigge politiet til den å gjøre jobben de skal gjøre, er det ikke bra, sier Ellingsen til VG.PST opplyser til VG at Riksadvokaten fra 1. oktober 2015 besluttet sentralisering av etterforskning når det gjelder «mulige overtredelser av straffelovens terrorbestemmelser, begått av personer hjemmehørende i Norge, og som det er rimelig grunn til å tro har eller har hatt tilknytning til ISIL eller Jabhat al-Nusra». På det tidspunktet 37-åringen og familien kom hjem til Norge, i september 2014, var det hvert enkelt politidistrikts lokale ansvar å iverksette terroretterforskninger. Både den løpende håndteringen av krisesituasjonen i Syria for Ruth og barna i august og september 2014, samt den påfølgende etterforskningen ble i stedet lagt til Lenvik lensmannskontor på Finnsnes. Saken fortsetter under videoenDenne forklaringen aksepterer ikke Frp-politikeren. – Jeg forutsetter at politiet og PST gjør jobben sin fortløpende uansett – det kan ikke være sånn at samfunnet skal være prisgitt at politiet gjør jobben sin til tross for strukturendringer. Også Ellingsen merker seg at saken har vært bredt omtalt i mediene de siste to årene. – Det må være måte på til å ha tilbakelente holdninger å ikke få med seg dette, sier Ellingsen til VG.Stortingsrepresentant Hårek Elvenes i Høyre, som er medlem av justiskomiteen, stiller seg undrende til PSTs håndtering av saken. – Med den oppmerksomheten det har vært rundt fremmedkrigere, må det forventes at påtalemyndigheten har et fast grep rundt denne type saker, sier Elvenes til VG. – Jeg må ta forbehold om at det er ting jeg ikke kjenner til, men på bakgrunn av det som er beskrevet i VG-artikkelen, undres jeg over at PST synes å ha hatt et distansert forhold til dette tilfellet. Det er PST som skal ha oversikten over personer som har reist fra Norge til Syria som fremmedkrigere, og som skal ha oversikt over hjemvendte fremmedkrigere. Da er det viktig at PST også holder tråden når de kommer hjem. Spørsmålet om det skal åpnes straffesak og etterforskning, er vurderinger som PST med sin kunnskap må være inne i, understreker justispolitikeren overfor VG. – Hvis denne saken har ligget død i to år hos PST, er det en smule oppsiktsvekkende, legger han til.– Hva som har skjedd etter at vedkommende kom hjem fra politiets side kan jeg ikke uttale meg om, for det vet jeg ingenting om, men jeg forutsetter at PST følger opp denne typen saker. Gitt at denne fremstillingen er riktig, viser det klokskapen i Riksadvokatens pålegg om sentralisering av etterforskning som gjelder mulige overtredelser av terrorbestemmelsene i straffeloven, sier Elvenes til VG og tilføyer: – Jeg mener at PST med sin informasjon og kunnskap er best kvalifisert til å ta stilling til om hjemvendte fremmedkrigere skal siktes, eller ikke. PST er også et etterforskningsorgan. Dette er for krevende og alvorlig sak til å overlate til et lokalt lensmannskontor.
Først etter å ha fått en intervjuforespørsel fra VG, ble den hjemvendte Syria-krigeren terrorsiktet. Det vekker oppsikt hos justispolitikere i Høyre og Frp.