Politiet nektet å utlevere tall om henleggelser
MMS/SMS: 2200 E-post: 2200@vg.no Tlf: 22 00 00 00* Offentlighetsloven skal sikre innbyggerne kunnskap om hva som skjer på forskjellige felter i det offentlige. I § 9, Rett til å krevje innsyn i ei samanstilling frå databasar, heter det: * «Alle kan krevje innsyn i ei samanstilling av opplysningar som er elektronisk lagra i databasane til organet dersom samanstillinga kan gjerast med enkle framgangsmåtar.» * Det er ulikt syn på hva som er «enkle fremgangsmåter», og POD mener VGs innsynskrav ikke er omfattet av dette. * Flere norske medier kjemper en kamp for å få tilgang til data som finnes i offentlige databaser. Da justisminister Anders Anundsen i januar rettet kritikk mot politiet på grunn av alle henleggelsene, ba VG Helg ba om å få tallene som viste hva slags henleggelser det var snakk om. Etter en saksbehandling som fikk Sivilombudsmannen til å komme med ramsalt kritikk av POD, har Justisdepartementet gitt POD medhold i at VG ikke skal få disse tallene. Justisministerens byråkrati har med andre ord avgjort at offentligheten ikke skal få kunnskap om hvilke tall som ligger bak justisministerens kritikk av politiet.Politidirektør Odd Reidar Humlegård kjenner ikke til den konkrete saken hans ansatte har behandlet, men han ønsker uansett å endre praksis når VG nå konfronterer ham med saken. - Jeg vil ta ansvar for å gå gjennom rutiner og praksis for å sikre åpenhet om de datene som er etterspurt, sier han. - Vi kan ikke leve med ikke å gi ut statistisk materiale. Det er min oppfatning at vi må kunne stille til rådighet for media det vi har. Jeg kan ikke se at vi skulle ha noen interesse av å holde dette tilbake. Jeg tar forbehold hvis det kan være tekniske vanskeligheter med å utlevere materialet - som Sivilombudsmannen peker på - og hensyn til taushetsplikten. Men da skal vi i tilfelle forklare hvorfor det er det. Hvis ikke tegner det et dårlig bilde av det vi selv må være interessert i få frem og lære av, sier Humlegård. - Vi kan ikke leve med ikke å gi ut statistisk materiale.I intervjuet med VG i januar uttalte Anundsen at «alle henleggelser er noe som har irritert og gjort meg frustrert i mange år.» Han var alvorlig bekymret fordi politiet henla for mange straffesaker. Utgangspunktet for Anundsens kritikk var at det ble henlagt 4505 saker i 2012. VG Helg ønsket å få mest mulig kunnskap om hva slags saker som blir henlagt. VGs helgemagasinet ba derfor om innsyn i tall som viste antall oppklarte og henlagte forbrytelser mellom 2009 og 2013. Politidirektoratet hadde allerede utarbeidet og offentliggjort tall som viste anmeldte vinningsforbrytelser og anmeldte voldsforbrytelser i samme periode. Gjennom arbeidet med dette stoffet intervjuet VG Helg flere ofre for blind vold, ofre som reagerte med forferdelse på at politiet hadde henlagt tilsynelatende åpenbare saker.InFact foretok en spørreundersøkelse der det fremgikk av norske kvinner og menn hadde liten tillit til at politiet ville greie å oppklare saken hvis de selv skulle bli rammet. Kun 34,5 prosent trodde politiet ville oppklare saken hvis de ble utsatt for blind vold, 36,3 prosent hvis bilen skulle bli frastjålet, 23,3 prosent hvis de skulle bli utsatt for ran og 20,6 prosent hvis de skulle bli utsatt for innbrudd i eget hjem. Til VG Helg gjentok justisministeren i mars kritikken han tidligere hadde kommet med og uttalte at «det er fullstendig uakseptabelt, og rokker ved tilliten til rettsstaten, når saker med kjent gjerningsmann blir henlagt.» Men POD nektet å utlevere tall som dokumenterte antall henleggelser. Eller mer presist: Politidirektoratet svarte overhodet ikke på VGs henvendelse, noe som er i strid med bestemmelsene i offentlighetsloven.VG tok saken til Sivilombudsmannen for å fremtvinge en avgjørelse, og daværende sivilombudsmann Arne Fliflet skrev: «Saksbehandlingstiden i denne saken har under enhver omstendighet vært for lang og anses ikke å være i samsvar med kravene i offentleglova.» Han skriver videre: «Det er imidlertid kritikkverdig at det tok ca. fire måneder å behandle klagen, og at klageren heller ikke har fått svar på sine purringer eller at det er sendt foreløpig svar.» Avslutningsvis kommer Fliflet med denne kraftsalven: «Jeg forutsetter at direktoratet iverksetter nødvendige tiltak for å hindre at lignende tilfeller ikke vil inntreffe i fremtidige behandlinger av klager etter offentleglova».Da først reagerte POD og ga VG Helg et skriftlig avslag. VG hadde bedt om innsyn i henhold til Offentleglovas paragraf 9, der det heter: «Alle kan krevje innsyn i ei samanstilling av opplysninger som er elektronisk lagra i databasene til organet dersom samanstillinga kan gjenrast med enkle framgangsmåtar.» POD mener at denne sammenstillingen ikke kan gjøres med enkle fremgangsmåter, og skriver blant annet dette i avslaget til VG: «Statistikk over henlagte saker vil måtte oppstilles ved å hente ut tall fra STRASAK som er fryst før overføring til BL. Tallene her skrives ut som PDF-filer og må deretter sammenstilles manuelt og legges inn i regneark. Dette er en så omfangsrik oppgave at det klart må falle utenfor retten til å kreve sammenstilling etter offentlegelova § 9. Innsynskravet gjelder tall for flere år. Politidirektoratet avslår derfor kravet om innsyn.» Sagt på en annen måte skulle man ikke få kunnskap om tallene fordi POD mener det tar for lang tid å lage tabellene VG etterspør.VG Helg anket avslaget til Justisdepartementet, og i klagen betviles PODs påstand om at det er så tidkrevende å trekke ut de tallene vi etterspør. Det anføres også at kriminalitet er et betydelig samfunnsproblem, og at de opplysningene vi ber om er nødvendig for å drive uavhengig kontroll av politiets arbeid. VG skriver også: «Når justisministeren så hardt går ut og kritiserer antall henleggelser, er det ikke bare pressens rett, men også en del av vårt samfunnsoppdrag, å finne ut hva som er fakta.» Videre anfører VG at offentlighetens rett til kunnskap om henleggelser bør veie tyngre enn påståtte vanskeligheter med å gjøre uttrekk fra databasene. I Justisdepartementets begrunnelse for ikke å ta klagen til følge, heter det blant annet: «For departementet er det avgjørende at de utbedte opplysningene i dag ikke ligger lagret i Politidirektoratets databaser, og at det vil kreve langt mer enn enkle fremgangsmåter å produsere en slik sammenstilling/statistikk som klageren har bedt om. Derfor finner vi at vilkårene for å kreve innsyn i opplysningene etter Offentlighetsloven ikke er til stede.»- Det er under enhver kritikk at politiet ikke gir ut disse tallene, sier Kristine Foss, jurist i Norsk Presseforbund. - Innsyn er avgjørende for medienes mulighet til å kontrollere makten. Hvem skal kontrollere politiet når de sier at det ikke er grunnlag for å gå videre med en sak når all dokumentasjon unntas? Når mediene ikke får innsyn i denne type opplysninger, mangler de grunnlag for å stille de kritiske spørsmålene samfunnet avhenger av at mediene stiller. Når de kritiske spørsmålene aldri bli stilt, slipper politiet å stå til ansvar for at saker som kanskje burde vært gjenstand for full behandling, likevel blir henlagt. Man kan da spørre om folks tillit til politiet bygger på en villfarelse der man blindt stoler på det politiet sier. Foss tilføyer at unntaket de har brukt for hemmeligholdet er praktiske hensyn. - Etter mitt syn plikter politiet å anstrenge seg mer for å gi ut informasjon når den er viktig for samfunnet. Opplysninger om hva som blir henlagt, er utvilsomt viktig for samfunnet, noe ikke minst Monika-saken er et grelt eksempel på. Nå gjenstår det å se hva sluttresultatet blir etter politidirektørens uttalelse.
Nordmenn stoler på politiet, fastslår Politidirektoratets innbyggerundersøkelse. Men da VG ba om innsyn i tall som viser henlagte saker, nektet POD å utlevere disse.