I dag går Børge Brende av som utenriksminister: Tror ikke Russland angriper et naboland igjen
På sin siste dag som utenriksminister sier Brende til VG at han tror Russland vil være tilbakeholden med å gjøre det de de gjorde i Ukraina igjen; Å flytte grensene til et annet europeisk land med militærmakt. Men spenningen er ikke over: På en pressekonferanse i Barentsrådet i den russiske byen Arkhangelsk sa Brendes kollega at det er NATO må bære hovedansvaret for økt spenning i nordområdene. – Hvis man sammenligner økt militær ressursbruk mellom Russland og NATOs europeiske land, er det NATO-siden som øker mest, sa Lavrov på VGs spørsmål. Likevel: Idet Brende sjekker ut av regjeringen, velger han å svare Lavrov med å trekke fram det positive i forholdet til Russland: – Vi har klart å håndtere utfordringer oss imellom på en god måte, blant annet hadde vi den største utfordringen på flere tiår da tusener av migranter, med opphold i Russland, krysset grensen over Storskog i 2015. Det fikk vi stoppet, sier Brende i dette avskjedsintervjuet med VG. Han legger imidlertid til: – Men vi kan ikke legge skjul på at forholdet er endret etter at Russland har brukt militær makt til å endre grenser i Europa . Det måtte føre til reaksjoner. Militære mottrekk var ikke aktuelt, derfor ble det raskt enighet om sanksjoner . Jeg er overbevist om at den samlede reaksjonen fra Europa har gjort at Russland vil være mye mer tilbakeholden med den type handlinger i fremtiden.I dag fredag får han avskjed i nåde fra Kongen. Han forlater regjeringen og norsk politikk for å bli toppsjef i World Economic Forum i Sveits. – Det har vært hektisk, sier Brende. – Er du sliten nå? – Nei. Tvert imot. Jeg har fått energi av å stå i denne jobben, sier han til VG på sin siste tjenestereise. Da han ble utenriksminister i 2013, var det ingen flyktningbølge på vei mot Europa. Det var ett år før Russland annekterte Krim, og på den tiden var Barack Obama president i USA og Donald Trump var en TV-figur som ga folk sparken foran åpent kamera. Men IS vokste raskt, krigen fortsatte i Syria, og det var kjemiske våpen som skulle ut med norsk hjelp. Den neste dagen var det nordmenn i IS-uniform eller IS-fangenskap. Det var oljeprisfall, en flyktningstrøm over Storskog som måtte stoppes, og en ny krise mellom Israel og Palestina. Det handlet om dødsdømte nordmenn i kongolesisk fengsel, om en annen nordmann som var gisseltatt på Filippinene. Så ble Donald Trump president i USA og britene stemte seg ut av EU. – Vi legger ikke skjul på at vi helst hadde sett at Storbritannia hadde blitt i EU. Men vi må erkjenne at de skal melde seg ut, selv om ingen i Storbritannia forutså helt hvor komplisert Brexit skulle bli, sier han. – Hvordan svekker det EU? – Når man i USA sier «America First» og de trekker seg ut av viktige globale spørsmål som klima og frihandel, oppstår det et maktvakuum som noen vil forsøke å fylle. Det kan være land som Kina og Russland. Derfor er det trist at når vi trenger et sterkt politisk EU mer enn noen gang, så må de sette noen av sine beste hjerner på å forhandle utmeldelse fra Storbritannia. Men EU er fortsatt den viktigste kraften globalt i forsvaret av den liberale verdensorden, legger han til. Samtidig har Brende sett hvordan Brexit også svekker Storbitannia: – Vi snakker om Europas nest største land, og de kom seg raskere enn mange andre ut av krisen i 2008. Men nå ser vi at britenes økonomiske utvikling ikke lengre er blant de sterkeste i Europa. Dersom viktige internasjonale selskaper i London bestemmer seg for å flytte til Paris eller Frankfurt, kan det raskt bli det britene kaller for en «slippery slope», ser Brende. – Antyder du at britene bør ombestemme seg og bli i EU? – Det som skjer nå, er deres valg etter en demokratisk prosess. Sannsynligheten for at de vil fullføre denne prosessen, er jo stor. Men det hadde jo vært en fordel om EU i stedet hadde satt seg ned og spurt seg selv hvordan de skal løse arbeidsløsheten blant ungdom i Europa, det massive migrasjonspresset, laget en «Marshall-plan» for Afrika og fokusert på hvordan løse Syria og utfordringene med et mer autoritært Tyrkia.– Hvordan har det vært å forholde seg til Donald Trump i Det hvite hus? – Vi har klart å etablere gode kontakter med viktige aktører, forsvarsministeren har et godt forhold til sin amerikanske kollega, jeg har tett kontakt med folk som Tillerson og McMaster, og andre viktige rådgivere hos president Trump. Men det betyr ikke at vi er enig med hans administrasjon i ett og alt, og vi tar opp uenighet med USA. Det avgjørende for Norge er at vi klarer å ivareta våre interesser overfor Trump. USA er tross alt 50 prosent av verdens militærmakt og en firedel av verdensøkonomien. – Så det har gått bedre enn fryktet? – Jeg setter ikke karakterer og gir ikke skussmål. Men forholdet mellom USA og Norge er bra og vi samarbeider godt med folk i hans administrasjon. Det har vært nødvendig å håndtere både USA og Russland i sterke poliske endringer, mer eller mindre samtidig. – Russland har doblet militærbudsjettene fra 2005 til 2015. Den oppbyggingen har også skjedd på Kola. Derfor er det jo underlig at de reagerte på 300 amerikanske marinesoldater på rotasjonsbasert trening i Midt-Norge, som skal trene på å forsvare oss om det blir nødvendig. Kritikken faller på sin egen urimelighet, også kritikk mot at vi forsterker Forsvarets nærvær i Finnmark. Disse russiske klagene kan vi ta lett på. De bruker opp mot fem prosent av sitt BNP på de militære mens vi ligger på 1,6 prosent, sier Brende. – Hva skal til for å løse konflikten med Russland? – Det må du spørre Putin og Russland om. Sanksjonene knyttet til Øst-Ukraina kan opphøre i morgen, om han etterlever avtalene fra Minsk om Ukraina.– Hva ønsker du å bli husket for som utenriksminister? – I en veldig urolig verden har vi klart å holde bred enighet om utenriks og sikerhetspolitikk i Norge. Og vi har klart å håndtere de løpende sakene i vår interesse. Om jeg skal nevne en enkeltsak, har vi fått på plass et normalisert forhold til Kina. – Hva var det du ikke fikk gjort noe med, og som din etterfølger må håndtere? – Presset øker på verdiene som har skapt vår velstand, at vi handler med hverandre og at vi følger reglene. De reglene er nå under press fra de mest overraskende steder. Det blir en stor oppgave å hindre at kreftene som jobber mot frihandel og ikke forholder seg vil folkeretten vinner fram. – Hvilke krefter tenker du på? – Det overlater jeg til VGs lesere å reflektere over. Det kan være et mer uforutsigbart Russland, men også Trump-administrasjonen som kjører en proteksjonistisk agenda, sier Brende. PS: Sergei Lavrov tok avskjed med Brende med å ønske ham lykke til i World Economic Forum. Så sees de nok på et nytt toppmøte i Davos til vinteren.
Selv om Russland sier at vi er i kald krig igjen, mener Børge Brende at han og den russiske utenriksministeren Sergei Lavrov har klart å løse en rekke problemer.