Colombias utenriksminister til VG: Avviser brudd på fredsavtalen
Daværende president i Colombia, Juan Manuel Santos, sto i november 2016 på balkongen til Nobelsuiten på Grand Hotel og mottok hyllest etter å ha fått Nobel fredspris for å ha landet en fredsavtale som skulle ende den 52 år lange borgerkrigen i landet. Nå, nesten tre år etter avtalen, møter VG Colombias utenriksminister, Carlos Holmes Trujillo, på samme hotell. Men dagens regjering, med den sittende president Ivan Duque Marques i spissen, får krass kritikk for å bryte fredsavtalen med FARC-geriljaen. – Presidentens holdning har fra dag én av hans presidentperiode, vært at avtalen skal implementeres med visse endringer gjennom konsensus og institusjonelle midler. Det er det mandatet folket ga han da han ble valgt, sier Trujillo til VG. Ifølge FN har 85 tidligere FARC-ledere blitt drept etter at avtalen var inngått. En gjennomgang avisen New York Times har gjort, viser at flere løfter overfor lokalbefolkningen heller ikke er opprettholdt. Fredsforhandlerer fra begge sider av bordet, både fra FARC og den tidligere regjeringen, sendte i mai et opprop til FNs generalsekretær hvor de uttrykker bekymring for at den sittende presidenten forsøker å ødelegge for avtalen. – Vi har helt forskjellige oppfatninger. Men mandatet som folket i Colombia ga til presidenten var å implementere avtalen, men med noen endringer, gjentar Trujillo når han blir konfrontert med kritikken. Ifølge Trujillo har de viktigste endringene til den sittende regjeringen vært at det skal ilegges straff for varer eller ressurser som ikke ble deklarert innen tidsfristen, FARC-medlemmer må trekke seg fra kongressen dersom de er skyldig i alvorlige forbrytelser, og det skal ikke gis immunitet mot narkotikasmugling eller kidnapping. – Var en feiltagelse å inngå avtalen? – Vi var for et nei til fredsavtalen med Farc, og den siden vant. Vi foreslo heller en nasjonal avtale for fred. Det lot seg ikke gjøre den gang. Tanken da var at vi kunne gjøre noen endringer for den fremtidige implementeringen. Det ble det folkelige mandatet da president Duque ble valgt, sier Trujillo.Norge spilte en sentral rolle som tilrettelegger under fredsforhandlingene i Colombia, og Trujillo skryter uhemmet av samarbeidet med Norge. I dag forsøker Norge å være en tilrettelegger mellom partene i Colombias naboland, Venezuela. Foruten en økonomisk og sosial krise, står landet i en dyp politisk krise: I januar erklærte opposisjonsleder Juan Guaidó seg som Venezuelas midlertidige president, og 30. april forsøkte han å styrte den sittende president Nicolás Maduro. Trujillo vil ikke kommentere Norges rolle i Venezuela. – Jeg vil forholde meg til Norge bilateralt, og ikke gå inn i Venezuela-problemet. Der har vi den samme posisjonen som LIMA-gruppen, som er at vi støtter Juan Guiadó, som vi anerkjenner som president, sier han. – Er det fordi Norge har en annen holdning i Venezuela enn Colombia at du ikke vil kommentere dette? – Nei, det er ikke fordi Norge har en annen holdning, men fordi vi har vår: Vår posisjon er den samme som Lima-gruppen. Vi respekterer Norge. Vi håndterer Norge bilateralt. Når det gjelder Venezuela, har vi samme standpunkt som Lima-gruppen, sier utenriksministeren. Lima-gruppen er en sammenslutning av 12 latinamerikanske land, pluss Canada, som forsøker å finne en løsning på konflikten i Venezuela.Krisen i Venezuela har ført til en massiv flyktningstrøm fra Venezuela til Colombia. Mer enn 1,3 millioner mennesker har krysset grensen og tatt seg inn til Colombia. Trujillo ber det internasjonale samfunnet om hjelp til å håndtere migrantstrømmen: – Flyktningstrømmen fra Venezuela er et stort problem og utfordring for oss. Men dette er ikke bare et colombiansk problem, det er et globalt problem. Vi gjør alt vi kan og bruker store ressurser på dette, men det er ikke nok. Vi er takknemlig for internasjonalt samarbeid, men fordi antallet på flukt bare øker, ber jeg det internasjonale samfunnet for mer hjelp med å løse krisen. I motsetning til andre deler av verden, hvor naboland stenger grensen, tar colombianerne imot sitt nabofolk med åpne armer, sier utenriksministeren. – Vi håndterer flyktningkrisen humanitært og solidarisk. Vi gjør det også med en historisk takknemlighet til Venezuela. I tidligere tider har det vært mange colombianere som flyktet til Venezuela i håp om et bedre liv. – Så dere bygger ikke en mur som noen andre gjør i verden i dag? – Nei, nei. Overhodet ikke.Trujillo gjester Oslo i forbindelse med en anti-korrupsjonskonferanse i regi av UNODC (Unitet Nations Office on Drugs and Crime). Han forsøker å samle støtte til en internasjonal anti-korrupsjonsdomstol. – Korrupsjon er et globalt problem. Trass i innsatsen fra det internasjonale samfunnet, så øker korrupsjonen. På samme måte som det internasjonale samfunnet ble enige om å ha en internasjonale strafferettsdomstol, så er det på tide å gjøre det samme for å bekjempe transnasjonal korrupsjon. Vi har jobbet hardt for dette, vi har kommet langt, men mye mer må komme på plass, forklarer han.Som VG tidligere har omtalt forsøker Norge å få et sete i FNs sikkerhetsråd fra 2021. Hvert medlemsland stemme teller, og Norge driver en massiv valgkamp før valget neste år. Norge er i alle fall sikret én stemme i Latin-Amerika, skal man tro Trujillo: – Norge har Colombias stemme. – Hvorfor det? – Fordi Norge er et fantastisk land, ler han.
Colombias regjering lovet det colombianske folket endringer i fredsavtalen med FARC – og det er det dagens president leverer, mener utenriksminister Carlos Holmes Trujillo, som avviser alle anklager om avtalebrudd. I dette intervjuet snakker han også om flyktningstrømmen fra Venezuela og støtten til Norges FN-kandidatur.