- Jeg tar aldri i kylling med fingrene
Marianne Sunde har forsket på antibiotikaresistens i mange år, og var med som sekretær i ekspertgruppen som for to uker siden leverte en rapport om utbredelsen i Norge til regjeringen. Grunnet det høye innholdet av den antibiotikaresistente bakterien ESBL i norsk kylling, mener hun at det er et risikoprodukt. Det sier hun til Nationen. Ifølge forskeren vet man ikke med sikkerhet hvilke konsekvenser det har for mennesker å ta i kyllingkjøttet.- Jeg tar aldri i kylling med fingrene. Vi vet ikke om resistensen hos kylling smitter over til mennesker og gjør at mennesker utvikler resistens mot antibiotika, sier Sunde, som holder til ved Folkehelseinstituttet, til avisen. Den nevnte rapporten om antibiotikaresistens viser at 32 prosent av alle kyllingfileter inneholdt ESBL i 2012. Året før var 43 prosent av all slaktekylling smittet med bakterien. - Det må vurderes om det burde stå på pakken at kylling er et risikoprodukt og at man bør utvise nitid kjøkkenhygiene og være varsom når man behandler den, sier hun.Forsker Anne Margrete Urdahl ved Veterinærinstituttet var også med i den regjeringsoppnevnte ekspertgruppen som skulle se på antibiotikaresistens i Norge. Hun opplyser at risikomerking av kylling ikke ble diskutert underveis i arbeidet. - Men jeg synes det er noe som må vurderes nøye. Det er mange sider av den saken. Hvis det er et konkret forslag som kommer opp, så må Veterinærinstituttet gjøre en faglig vurdering, sier hun til VG. Urdahl mener en slik merking også kan føre til at norske forbrukere blir skremt, og dermed kjøper utenlandsk kylling i stedet. Ifølge forskeren er forekomsten av antibiotikaresistente bakterier i kylling fra andre land ofte enda høyere.Urdahl forteller også at man i årets overvåkning av norsk kylling vil kvantifisere innholdet av ESBL. - Da vil vi få vite mer om mengden av forurensing. Det kan være nyttig å ha med seg før man eventuelt vurderer risikomerking. - Hvordan forholder du deg til rå kylling på kjøkkenet? - Jeg prøver å ta minst mulig i kylling, men det gjør jeg med rått kjøtt generelt. Hvis jeg for eksempel deler den opp, så vasker jeg meg veldig godt på hendene etterpå. Urdahl passer også på å ikke la den rå kyllingen komme i kontakt med andre matvarer. - Vi vet at kylling kanskje er mest utsatt for kontaminering (forurensning, journ.anm.) i slakteprosessen, så den er kanskje litt i en særstilling. Det gjør at jeg er enda mer forsiktig med den, sier Urdahl.Fagdirektør for husdyr Olaf Nafstad ved Animalia, et fagsenter for kjøtt- og eggproduksjon, er ikke umiddelbart enig med Sunde i at kylling bør merkes. - Vi vet for lite om hvordan bakterien overlever, og hvordan vi skal bli kvitt den. Jeg er enig i at det finnes kunnskapshull her, men jeg mener likevel det ikke er saklig grunn til å advare mot kylling på pakningene, sier Nafstad til Nationen. Han forteller at importørene nå stiller krav om at det ikke skal brukes antibiotika i produksjonen av kyllinger som importeres til Norge fra Skottland via Sverige.Folkehelseinstituttet støtter foreløpig ikke Sundes råd om å risikomerke norsk kylling på grunn av antibiotikaresistente bakterier, og understreker i en pressemelding at helsemyndighetene foreløpig ikke har tilstrekkelig kunnskap til å gi konkrete råd om slik risikomerking. FHI har foreløpig ikke påvist økt forekomst av infeksjoner med bakterier av samme type som kylling i befolkningen, men en rekke forskningsprosjekter for å undersøke risikoen ved resistente bakterier i fjørfekjøtt er i gang. Dersom denne forskningen skulle avdekke en helserisko, vil FHI vurdere risikomerking etterfulgt av helseråd om god kjøkkenhygiene.
Antibiotikaresistente bakterier er så utbredt i norsk kylling at myndighetene må vurdere å merke produktet med en advarsel, mener forsker. kylling at myndighetene må vurdere å merke produktet med en advarsel, mener forsker.