Du får 240.000 kroner mer
Kjøpekraften til norske husholdninger har økt med drøyt 2 prosent hvert år de siste årene, og det vil den fortsette med, ifølge Statistisk sentralbyrå (SSB). Samtidig forventes rentenivået å holde seg lavt. Det gir norske husstander kraftig forbedret kjøpekraft.En husstand med lav gjeld (1 million) og høy inntekt (1 million) kan forvente en årlig forbedring i sin økonomi på i gjennomsnitt 18.000 kroner de neste årene. Over fem år samler dette seg opp til en forbedring på hele 270.000 kroner. (Se forklaring under.) Vi har da tatt hensyn til både skatt og at den generelle prisstigningen spiser av den nominelle lønnsveksten, samt at renten på lånet øker noe. En husstand med høy gjeld (2,5 millioner) og lav inntekt (700.000) kan forvente en årlig forbedring på om lag 14.000 kroner. Tallene forutsetter at begge i husstanden er i jobb i en bransje hvor man kan forvente gjennomsnittlig lønnsvekst. Noen lønnstakere, samt pensjonister, kan forvente mindre enn dette, mens andre kan forvente mer.Husstanden med høy inntekt og lite lån har 1 million i lån, 1 million i inntekt. Husstanden med lav inntekt og mye lån har 2,5 million i lån, 700.000 i inntekt. Husstandene har to lønnsmottakere i full jobb. Lånets størrelse betyr egentlig ganske lite for regnestykkene fordi det forventes at rentene bare vil øke svakt fremover.I gjennomsnitt vil en husholdning med høy inntekt oppleve å få 18.000 kroner mer å rutte med i hvert år de neste fem årene. I 2012 får du 18.000 kroner mer, i 2013 drar du med deg forbedringen fra 2012 på 18.000 kroner og forbedrer økonomien med nye 18.000 kroner. Altså 18.000 + 18.000. Og slik fortsetter det i år 3: 18.000 + 18.000 + 18.000 osv. Til sammen utgjør dette 270.000 kroner over de neste fem årene (fra og med 2012 til og med 2016). For en husstand med lav inntekt og mye gjeld er den sammenlagte forbedringen 200.000 kroner.- Alt tyder på at det kommer til å gå så bra som disse prognosene tilsier. Det skyldes først og fremst lav inflasjon, grei lønnsvekst rundt 4 prosent, og stadig flere i arbeid, kommenterer Erik Bruce, sjefanalytiker i Nordea. - Sterk vekst i det private forbruket skaper vekst i norsk industri og dermed sikre arbeidsplasser. - Det som kan trekke i negativ retning er, på kort sikt, at Euro-krisen eskalerer og dermed påvirker den norske eksportnæringen. Bankene kan også få økte kostnader ved å hente inn penger, og oljeprisen kan falle. - På lengre sikt kan det skje ting som gjør at Norges Bank må sette opp renten raskere. Det vil også trekke i negativ retning, sier Bruce.
Hæ? Får jeg en kvart million mellom hendene de neste fem årene? Dersom Statistisk sentralbyrås prognoser treffer, er det faktisk tilfellet.