Derfor er «Gudspartikkelen» historisk
Partikkeljegerne ved CERN-laboratoriet utenfor Genève avslørte onsdag at de har funnet en ny partikkel som kan være Higgs-bosonet - også kjent som «gudspartikkelen». Gaute Einevoll, professor i fysikk ved Universitetet for miljø og biovitenskap i Ås, hyller CERN-forskernes arbeid. - Hvis det nå viser seg at de har funnet Higgs-partikkelen, så er det en veldig stor historisk begivenhet. Det er den siste puslespillbrikken som kommer på plass for å dokumentere standardteorien for partikkelfysikk. Sammen med Einsteins relativitetsteori utgjør disse to teoriene pilarene som all fysikk og naturvitenskap hviler på, sier Einevoll til VG Nett. Selv tviler han ikke på forskningsresultatene som nå legges frem i Sveits. - Jeg tviler ikke. De har nok sjekket og sjekket og sjekket.- Hva betyr dette funnet? - Når historikere om 500 år ser tilbake på det 20. århundret, så vil de se at det var århundret da menneskene fant ut av de grunnleggende lovene i naturen. Dette vil bli stående til evig tid, og kommer til å være noe det 20. århundret vil bli husket for, sier fysikeren. Funnet gjør ikke at lærebøkene må skrives om, men nå kan man skrive at det alle har trodd skulle være der, faktisk finnes. - En liten usikkerhet er fjernet. Dette viser hvor solide fysikkteoriene har vært, sier Einevoll. For dem som fortsatt lurer på hva standardteorien er, så forklarer Einevoll det slik; - Standardteorien beskriver naturen som et lite knippe av partikler med blant annet elektroner og kvarker som virker sammen på bestemte måter og som gir opphav til alt vi ser i naturen rundt oss. Man kan si at vi har funnet den siste legoklossen som skal til for å bygge hele Legoland. LURER DU PÅ NOE?EKSPERT SVARER DEGPer Osland, professor i teoretisk fysikk ved universitetet i Bergen, satt sammen med kolleger i auditoriet og fulgte presentasjonen fra CERN. - Mange av oss hadde ikke trodd at de hadde nok data til å komme med en så bastant konklusjon i dag. Derfor ble vi overrasket, sier Osland, som sier nyheten blir svært godt tatt imot i fysikerkretser. Fysikerne hadde ikke champagnen klar da resultatene ble lagt frem, men ifølge Osland skal den hentes frem i løpet av dagen for litt feiring. - Dette er det største som har skjedd i fysikken på 30-40 år. Dette funnet er veldig sentralt i forståelsen av materier og særlig energiomdannelsen på solen. Det forklarer hvorfor solen har en kontrollert forbrenning og ikke bare går opp i et kort blaff. - Solens måte å omforme energi skjer ved hjelp av utveksling av tunge partikler som vekselvirker med Higgs-partikkelen. Higgs-partikkelen bestemmer kraftstyrken til disse partiklene som i sin tur kontrollerer det som skjer i solen, utdyper Osland. Han sier funnet bidrar til en større forståelse av naturen rundt oss. BAKGRUNN:Forskerne kan ha funnet «Gudspartikkelen» - Finnes det fortsatt noen som tviler? - Det finnes alltid tvilere. Men hovedspørsmålet nå er hvilken type Higgs-partikkel dette er, og om den har med mørk materie å gjøre. Det er bevist at universet inneholder mye materie som ikke utsender lys og man leter desperat etter en forklaring. Denne Higgs-partikkelen kan muligens være en del av en større teori som også vil forklare mørk materie.Forskerne som jakter på Higgs' boson, har gjort den største oppdagelsen i partikkelfysikken på over hundre år, mener fysiker Are Reinert Rachløw ved Universitetet i Oslo. Ifølge Rachløw finnes det nå to muligheter: Enten har forskerne bekreftet at bosonet eksisterer og at det oppfører seg som forventet. Det vil være en revolusjonerende oppdagelse som styrker mange av teoriene i fysikken. Alternativet er at forskerne har funnet en ny partikkel som oppfører seg litt annerledes enn man trodde bosonet ville gjøre - noe som vil være et enda mer oppsiktsvekkende resultat. - Uansett er dette det største som har skjedd i partikkelfysikken siden oppdagelsen av elektronet, sier Rachløw til NTB. Oppdagelsen av elektronet ble gjort av britiske fysikere i 1897. Rachløw deltar på en fysikkonferanse i Melbourne i Australia denne uken hvor de siste resultatene fra CERN vil bli diskutert. - Jeg vil beskrive stemningen her som lettere oppskjørtet, sier Rachløw.
Forskere hyller oppdagelsen av «gudspartikkelen».