Han var Europas mest ettersøkte – nå får «slakteren fra Bosnia» sin dom
Klokken 10 onsdag faller dommen i det som er den siste høyprofilerte krigsforbryterrettssaken i forbindelse med Balkan-krigene på 1990-tallet, i rettssal 1 i Den internasjonale straffedomstolen for det tidligere Jugoslavia (ICTY). – Enhver dom som er noe annet enn en frifinnelse vil være urettferdig, sier sønnen til Ratko Mladic, Darko Mladic til nettstedet Balkan Insight. Han understreker at familien ikke vil akseptere noe annet enn en frifinnelse. Påtalemyndigheten har lagt ned påstand om at den 74 år gamle tidligere bosnisk-serbisk hærsjefen må dømmes til livstid for krigsforbrytelser i det tidligere Jugoslavia. – Alle juridiske analyser viser at aktoratet i Haag ikke har bevist det min far er tiltalt for, hevder han. Kommentar: Verden så en annen vei da 8000 muslimer ble slaktet nedEn av Serbias mest fremtredende menneskerettighetsforkjempere, Sonja Biserko, fnyser av uttalelsene til Darko Mladic. – Dette er helt vanlig tale fra den mannen, jeg ville bare ignorert det. Alle visste hva som skjedde der under krigen. Hele verden visste hva som skjedde. Det er skrevet så mange artikler, rapporter og bøker, det er bilder og video. Det er umulig å fornekte hva som har skjedd, men landet vårt har tydeligvis sin egen oppfatning, sier den prisbelønnede aktivisten og tidligere diplomaten, som i dag er leder for Den serbiske Helsingforskomité, til VG. Ratko Mladic, som var tidligere kommandør for den bosnisk-serbiske hæren, står tiltalt for folkemord, forbrytelser mot menneskeheten og brudd på krigens folkerett. Påtalemyndigheten har tiltalt ham for folkemordet i Srebrenica i 1995 og seks andre steder i 1992, forfølgelsen av bosnjaker og kroater over hele landet, for terrorisering av befolkningen i Sarajevo og for å ha tatt fredsbevarende FN-soldater som gisler. – Hvis normal straffelov blir benyttet, vil general Mladic være på vei hjem den 23. november, sier sønnen Darko til Balkan Insight. Fikk du med deg? Dømt krigsforbryter blir foreleser ved militærakademi i SerbiaRatko Mladic gikk under kallenavnet «slakteren fra Bosnia». Anslagsvis 8000 muslimske gutter og menn ble massakrert av serbiske soldater i Srebrenica mellom 11. og 19. juli 1995. Dette er regnet som den verste krigsforbrytelsen i Europa etter andre verdenskrig. Både ICTY og Den internasjonale domstolen (ICJ) i Haag har fastslått at Srebrenica-massakren var et folkemord. Den tidligere generalen har hele tiden hevdet at han ikke hadde noe å gjøre med Srebrenica-massakren i Bosnia. Tvert imot hevder Mladic at han har reddet flere mennesker. – Han reddet så mange kvinner, barn og stridende. Ordren hans var å først evakuere sårede, kvinner og barn og så stridende. Uansett hvem som gjorde hva bak hans rygg, så hadde han ingen ting med det å gjøre, hevder sønnen.Darko Mladic hevder også at farens helse er dårlig, og at legene som skal ta vare på han mens han sitter i varetekt i Haag har gjort grove feil i behandlingen. Dette blir avfeid av retten, som har avvist forsvarets begjæring om utsettelse av domsavsigelsen for at Mladic skal få annen helsehjelp. – Advokaten hans har hele tiden brukt helsen som et argument for å få Mladic løslatt, men sannsynligvis er helsen hans bedre ivaretatt i Haag enn noen gang tidligere, mener Biserko i Den serbiske Helsingforskomiteen. – Mladic har den samme historien som alle krigsforbryterne som har endt opp i Haag: De nekter for det de har gjort, og sier de var profesjonelle militære. Mladic gikk i dekning og ble skjult av myndighetene i 16 år før han til slutt ble utlevert. Det sier noe om den serbiske staten og samfunnet vårt, mener Biserko.Biserko er fast bestemt på at Mladic i morgen vil bli funnet skyldig, og reaksjonene som vil komme hjemme i Serbia er forutsigbare. – I Serbia vil man selvfølgelig klage på dommen og si at serberne er overrepresentert blant dem som er blitt tiltalt i ICTY, og at alle sider begikk forbrytelser. Man vil gjøre alt man kan for å relativisere forbrytelsene som ble begått av serbere, og man vil fortsette å diskreditere domstolen i Haag, sier Biserka, og legger til: – Krigens redsler er grundig beskrevet av tribunalet. Selv om man i Serbia vil nekte for alt, er det umulig å fornekte serbernes rolle.Det er varslet et svært strengt sikkerhetsoppbud i forbindelse med den høyprofilerte krigsforbrytersaken. Bare noen ytterst få journalister vil slippe inn i selve rettssalen, hvor også ofre og pårørende vil være til stede, og de fleste er henvist til å følge domsavsigelsen på skjermer i lobbyen og i et konferansesenter på den andre siden av gaten. På bakgrunn av tidligere erfaringer er det ventet at selve domsavsigelsen vil ta oppimot halvannen time. Etter domsavsigelsen er det planlagt en pressekonferanse med aktoratet. Hvorvidt Ratko Mladic eller hans forsvarer vil benytte anledningen til å gi uttalelser til media er foreløpig ikke kjent.Tidligere i høst ble det kjent at flere tidligere dømte krigsforbrytere i Serbia har fått prestisjetunge jobber, deriblant som foreleser ved militærakademiet i Beograd. – Man har ikke lært en moralsk lekse fra det som skjedde under krigen, og disse mennene blir hedret som helter. Tribunalet hjalp tydeligvis ikke. Hvis Serbia en gang får være med i EU, kan det hende man kan få til en endring, men foreløpig ser jeg ikke at noe skal kunne endre på den generelle holdningen, sier Biserko. Les også: Attentatmannen som utløste 1. verdenskrig hylles av serbereHun forteller at hennes kolleger og hun selv blir ansett som forrædere i Serbia på grunn av deres klare standpunkt angående serbernes rolle i krigen. Hun har fått drapstrusler og hatt innbrudd i hjemmet sitt. – Verst var det under Milosevic-rettssaken, sier hun og legger til: – Vi har tidligere blitt utsatt for bakvaskelseskampanjer, men i dag er vi omtrent usynlige i Serbia. Folk vet om oss, men vi blir ikke sluppet til i media. Vi får ikke delta i den offentlige debatten i Serbia. Men vi arbeider med unge mennesker, og legger et fundament, som kanskje vil gi resultater på sikt. Hvis og når det vil bli en kritisk masse, kan jeg ikke si. Vi må bare vente og se, sier Biserko. Nederland dømt for medvirkning til drap i Srebrenica: Burde forstått at mennene kunne bli dreptPresident Slobodan Milosevic sendte Ratko Mladic til Kroatia i 1991 for å slå ned på uavhengighetsbevegelsen. Han ledet den jugoslaviske hærens bombeangrep mot havnebyen Dubrovnik og ble senere stasjonert i Sarajevo. Mladic ledet beleiringen da hæren beskjøt sivilbefolkningen i den bosniske hovedstaden. Sarajevo var beleiret i 44 måneder. Minst 10.000 av byens innbyggere ble drept. Senere ble Mladic utpekt av den bosnisk-serbiske presidenten Radovan Karadzic i 1992 til å lede kampen for et serbisk Bosnia. De to ble symbolet på den serbiske kampanjen for etnisk rensing av kroater og bosniske muslimer. Mladic ble beskrevet som en hensynsløs hærleder motivert av serbisk nasjonalisme.
Ratko Mladic (74) var øverstkommanderende da 8000 muslimske menn og gutter ble slaktet ned i Srebrenica. 22 år etter det som regnes som den verste krigsforbrytelsen i Europa siden 2. verdenskrig, får han sin dom.