Forsker om Hongkong-protestene: – Vil ikke bruke militærmakt
Konflikten mellom demonstranter og myndigheter i Hongkong tilspisser seg. For andre dag på rad er det flyginger ut av byen innstilt som følge av demonstrasjoner ved flyplassen. Tirsdag kveld melder internasjonale medier at politi er til stede på flyplassen, og at det blir brukt tåregass på demonstrantene. Stein Tønnesson, Asia-forsker ved Institutt for fredsforskning, mener protestene er ganske dramatiske for økonomien i Hongkong. – Hva betyr det at myndighetene stanser trafikken fra flyplassen for andre dagen? – Det er et sterkt signal når flyplassen stenges. Det medfører store tap for Hongkong og kan bidra til å svekke Hongkongs økonomiske betydning, sier Tønnesson. les også– Hvorfor er det protester ved akkurat flyplassen? – Grunnen er nok at det rammer økonomien som er så vesentlig for finanssenteret Hongkong. Tilsynelatende dreier konflikten seg om Hongkongs rettssystem og retten til demokrati. Men på et dypere nivå handler dette om Hongkongs rolle som finanssentrum og Hongkongs store betydning for Kinas samkvem med andre land. Hongkong har hatt rollen som en finansiell bro mellom Kina og resten av verden og det er nå en frykt for at kinesiske selskaper får mer kontroll over finanssystemet der, sier forskeren.Asia-forskeren sier at demonstrantene tydeligvis har stor støtte i befolkningen og han tror protestene vil fortsette de neste ukene. – Hva tror du vil skje fremover? – Det er samlet mange militære kjøretøyer i byen Shenzhen som ligger i Hongkongs umiddelbare nærhet. Kinas leder Xi Jinping har nok vurdert en militær intervensjon, men jeg tror ikke det vil skje, sier Tønnesson. Tønnesson minner om at protestene skjer på et tidspunkt hvor det er handelskrig mellom Kina og USA. – Striden om Hongkong kommer på et tidspunkt da USA ønsker å minske sin avhengighet av Kina og svekke Kinas økonomiske makt. Den kinesiske ledelsen oppfatter nok derfor at USA står bak protestene, sier han.Det foregår en storstilt planlegging av Folkerepublikken Kinas 70-årsdag som finner sted den 1. oktober og han mener Kina satser på at Hongkong-striden løser seg før den tid. – Xi Jinping har hittil utvist forsiktighet i utenrikspolitikken og en militær innmarsj i Hongkong vil gi Kinas fiender i USA en grunn til å trappe opp sine forsøk på å ramme Kina. Derfor tror jeg kinesiske myndigheter vil forsøke å ri stormen av. Demonstrasjonene vil trolig bli langvarige, men uten en militær intervensjon, mener Tønnesson.Tønnesson får støtte av Hongkongs siste britiske guvernør, Chris Patten. Han mener det vil virke mot sin hensikt dersom president Xi Jinping går til militær intervensjon dersom protestene ikke opphører. – Det ville være en katastrofe for Kina og selvfølgelig for Hongkong, sier han til BBC i dag. Siden president Xi kom til makten har det blitt slått ned på opposisjon og dissidenter overalt og Partiet har hatt kontroll på alt, sier Patten. Han håper Kina ser mulighetene for en fredelig løsning. – Jeg håper, selv etter 10 uker med demonstrasjoner, at regjeringen og president Xi ser fornuften i å finne en måte å samle folket på, sier Patten i følge Reuters.
– Kinesiske myndigheter vil forsøke å ri stormen av. Demonstrasjonene vil trolig bli langvarige, men uten en militær intervensjon. Det mener en Asia-forsker om den spente situasjonen i Hongkong.