Slik skal «Philae» lande på en komet
* Den 3 tonn tunge romsonden ble skutt opp i mars 2004. * Går nå i bane rundt en komet 400 millioner kilometer ut i rommet. * Sonden har sirklet jorda og Mars fire ganger for å få stor nok fart. * Onsdag 12. november blir robotlaboratoriet «Philae» på 100 kilo sendt ned til overflaten av kometen. * Rosetta er oppkalt etter den berømte steinen i British Museum som hjalp forskere med å type hieroglyfer, de gamle egypternes språk. * Sonden er utstyrt med to enorme solpaneler som er 14 meter lange. * Målet med ferden er å undersøke kometens støv og is for å finne partikler fra verdensrommets første tid. - Når det gjelder studier av kometer, er dette prosjektet helt banebrytende, sier Terje Wahl, forskningssjef ved Norsk Romsenter. Det er gått hele 10 år siden romsonden «Rosetta» ble skutt opp i verdensrommet fra Fransk Guyana. Siden har den reist seks milliarder kilometer gjennom verdensrommet. På sin ferd har den rukket å gjøre fire turer rundt Mars og jordkloden for så ved hjelp av gravitasjonskreftene å bli slynget ut i verdensrommet. Oppdrag: Finne, gå i bane rundt og plassere en laboratorierobot på kometen 67P/Tsjurjumov-Gerasimenko. Sonden ble i januar vekket opp etter en 31 måneder lang dvale. Deretter startet en serie kompliserte manøvrer for å bremse «Rosetta» ned til kometens hastighet. I august var romsonden endelig fremme ved målet.Onsdag denne uken skal det store skje: Laboratorieroboten «Philae» forlater romsonden og skal - hvis alt går etter planen - lande mykt på kometens overflate. Dataen som blir innhentet kan revolusjonere vitenskapen om kometer. - For det første tar «Rosetta» bilder mens den nå går i bane noen få kilometer fra kometen. Mens den gjør det, foretar romsonden også målinger av gassene rundt. Hvis man i tillegg klarer å gjøre en myk landing på kometen, og utføre målinger i dager eller uker, er det unikt, sier Wahl til VG. Mennesket har tidligere besøkt større himmellegemer som Månen, Mars, Venus og Titan. Å lande på en komet har aldri vært gjort før, og er teknisk sett helt annerledes. Siden tyngdekraften er svak, vil «Philae» bruke syv timer på å falle 20 kilometer. - I og med at tyngdefeltet er så svakt, er det fare for at «Philae» spretter ut igjen hvis den ikke klarer å gripe seg fast med harpunene. Den vil treffer overflaten med en hastighet på én meter i sekundet, omtrent gangfart. Likevel er det nok til at den kan sprette tilbake. Et annet faremoment er at den kan lande på en stor stein og velte, sier Wahl.På overflaten skal «Philae», som veier 100 kilo og er på størrelse med et kjøleskap, ta en rekke prøver. Den vil blant annet samle på støv og gass fra kometoverflaten samt måle magnetiske felt. Forskere regner med at kometer inneholder urstoffet som solsystemet vårt ble laget av for 4,6 milliarder år siden. - Hvis alt går etter planen, hvordan kan «Rosetta»-prosjektet endre vitenskapen? - Det er første gang man klarer å gjøre målinger både på overflaten og inne i en komet. «Philae» vil sende radiosignaler som fanges opp av moderskipet. Når de to enhetene er på motsatt side, vil signalene gå gjennom kometen og gi et «ultralydbilde». Man vil finne ut veldig mye mer, iallfall om denne kometen, blant annet sammensetningen av vann og andre stoffer. - Hva er det man håper å finne? - Rent vitenskapelig er det store spørsmålet: Hvordan kom vannet til jorden i sin tid? Dette er fortsatt et uavklart spørsmål. En av teoriene er at mesteparten kom med kometer som kolliderte med jorden. Det endelige svaret får vi nok ikke selv om vi får gjort disse målingene, men man kan komme et stort skritt videre, sier Wahl.Det første sonden vil gjøre etter at den har landet, er å sende en tilstandsrapport. Det vil ta 28 minutter og 22 sekunder for signalet å nå jorden. Dette skal etter planen skje onsdag rundt klokken 17.00. Den europeiske romorganisasjonen ESA - som står bak prosjektet - vil ha livesending fra kometlandingen. Noe av det første «Philae» vil gjøre er å ta et panoramabilde og sende det til jorden. - Å se bilder fra overflaten av kometen er jeg veldig spent på. Men jeg tror ikke vi finner liv der, for å si det sånn, ler Wahl. Roboten har i utgangspunktet batterikapasitet på 64 timer, men ved hjelp av solcellepaneler håper forskerne at «Philea» får forlenget levetid. - Jeg vil si at dette allerede har vært en meget vellykket ferd. Hvis klarer å lande og måle på kometens overflate noen dager, vil det være helt fantastisk. Det verste som kan skje er at «Philae» krasjer og mister kontakt med moderskipet. Men selv om det skulle skje, har «Rosetta» allerede levert veldig mye bra, sier Wahl.Kometen 67P/Tsjurjumov-Gerasimenko er fire kilometer bred og har en form som minner om en badeand. Det utpekte landingspunktet ligger på «hodet» til kometen. «Rosetta» skal etter planen følge kometen et helt år. ESA har brukt 20 år og en milliard euro på «Rosetta»-prosjektet. Mellom to og tre prosent av kostnaden er betalt av Norge. - Flere deler er også bygget i Norge, blant annet motorene som styrer solcellepanelet. Norge var også med å bygge deler av Ariane-raketten som fraktet «Rosetta» opp i rommet. I tillegg har norske forskere vært med å planlegge banen, forteller Wahl.
Onsdag denne uken kan menneskeheten for aller første gang få se bilder tatt på overflaten av en komet.