Biffen din forurenser like mye som syv liter bensin
Det norske landbruket er en av de store norske klimaverstingene og klima- og miljøminister Vidar Helgesen (H) varsler nå at Norges bønder står foran store endringer. Han fortalte i VG tirsdag hvordan Norge blir en del av EUs klimapolitikk og at det først og fremst vil få konsekvenser for norsk transport - og landbruk.Norske klimautslipp kommer fra to sektorer: Fra kvotepliktig sektor, som i hovedsak er olje- og gassvirksomheten og industrien, men også energiforsyning og luftfart, hvor selskapene må betale kvoter for CO2-utslippene de bidrar med. Det andre området kalles ikke-kvotepliktig sektor, og består i hovedsak av utslipp fra trafikk og landbruk, samt bygg og avfall.– Landbruket står for 16 prosent av CO2-utslippene i Norge. I tillegg kommer CO 2-utslipp fra landbruksmaskinene, som telles i transportsektorens utslipp. Det sier seg selv at kuttene Norges skal gjennom frem til 2030, vil kreve tiltak også i landbruket, sier Helgesen. Onsdag bestemte EU-kommisjonen nivået for sine fremtidige klimakutt i ikke-kvotepliktig sektor. De rikeste må kutte mest, og Norge må ifølge forslaget kutte 40 prosent av utslippene sammenlignet med 2005- nivå innen 2030.Denne uken har Helgesen deltatt på et møte i Roma, for verdens landbruksministere og klimaledere. Helgesen varsler at landbruket i Norge må bidra i overgangen til lavutslippssamfunnet. – Over 70 prosent av utslippene fra jordbruket er knyttet direkte til husdyrproduksjon, hovedsakelig fra fordøyelse hos storfe og sau. Rent teknisk betraktet er det klart mest å hente ved at man legger om matproduksjonen og forbruket til å bestå av mer grønt. – Vi bør slutte å spise biff? – Et av klimatiltakene vi alle personlig kan bidra med, er å redusere inntaket av rødt kjøtt. Jeg sier ikke at vi kommer til å legge inn ekstra skatt på kjøtt, men som forbrukere kan vi bidra ved å kutte ned på forbruket av rødt kjøtt. Det er godt å grille kjøtt, men både av helsemessige og klimamessige hensyn, bør vi kutte i forbruket av rødt kjøtt. Kylling på grillen er godt.– Mindre kjøtt og mer fisk og kylling?Her er forutsetningene som departementet har lagt til grunn bak sitt biffregnestykke som viser at en kilo storfekjøtt tilsvarer syv liter bensin: Kilopris rødt kjøtt er beregnet ved å hente priser på ulike kjøttyper i vanlige dagligvarebutikker på nett og beregne gjennomsnitt av disse: 241 kroner kiloet. Bensinprisen er beregnet ut i fra en pris på 14 kroner. Regnestykket inkluderer moms og avgifter på rødt kjøtt og bensin. – Ja, rødt kjøtt har mange ganger så stort klimaavtrykk sammenliknet med eksempelvis kylling, svin eller grønt. En beregning Klima- og miljødepartementet har gjort, viser at å produsere en kilo storfekjøtt, tilsvarer CO2-utslippene fra syv liter bensin. Det viser at virkeligheten er litt annerledes enn vi ofte tror. CO2-utslippene for å produsere en kilo biff til en middag for en familie, er omfattende, sier Helgesen. – Hvordan ser utslippene ut? – Ifølge SSB kom 51 prosent av klimagassutslippet fra jordbruket i 2014 fra fordøyelsen til husdyrene. – Promp? – Ja og spredningen av møkk: Lagring og spredning av gjødsel står for 16 prosent av klimagassutslippet fra jordbruk. Klimagevinst kan også hentes ved å avkarbonisere transporten i jordbruket. For eksempel står traktorer for rundt 300 000 tonn CO2-utslipp, sier han.Han viser til at en partssammensatt arbeidsgruppe, som leverte sin rapport til landbruksministeren i februar 2016, viste at man kan kutte 20 prosent av landbrukets klimagassutslipp fram til 2030. Arbeidsgruppen foreslår tiltak som blant annet økt biogassproduksjon, økt bruk av bio- og fornybar energi i maskinparken, bygg og oppvarming, og bedre metoder for gjødselspredning. Helgesen sier at det i 2015 ble satt i gang et arbeid med å etablere klimarådgiving på gårdsnivå, med midler over jordbruksavtalen. – Klimavennlig husdyrdrift, overgjødsling, biogass fra gjødsel, drenering og karbonlagring i jord er områder vi må se nærmere på.Han viser til at Stortinget har fattet vedtak i behandlingen av energimeldingen der regjeringen, gjennom Enova, bes utrede ulike modeller for å støtte infrastruktur og utrullingsprosjekter for biogassforsyning og – kjøretøy. – Poenget er at vi må gjennom tiltak for tiltak og iverksette: Innovasjon Norge og Enova har eksempelvis gitt støtte til Greve Biogass. I Grenland og Vestfold skal 75 busser gå på biogass med leveranser fra Greve produsert på matavfall og husdyrsgjødsel. Det er mange slike små steg som må til.– Landbruket har i en felles utredning kommet til at vi kan kutte 20 prosent av utslippene, uten å kutte i matproduksjonen, blant annet gjennom utfasing av fossil energi og mer effektiv gjødsling, sier 1. nestleder Bjørn Gimming i Norges Bondelag. Han liker dårlig at Helgesen sammenlikner biff og bensin. – Det blir som å sammenlikne epler og pærer: Bensin er noe som er tatt opp fra naturen, som skaper CO2-utslipp. Mens utslippene fra dyr er en del av en syklus som ikke tilfører nye utslipp. Å anbefale folk å kutte kjøtt, mener vi er feil strategi, fordi vi mener kuttene må tas uten å kutte produksjonen.Leder Ann Merete Furuberg i Norges Bonde- og småbrukarlag er kritisk. – Det er viktig for oss at vi har et klimavennlig landbruk og matproduksjon, men vi mener regjeringen fører en feil landbrukspolitikk som fører til unødvendige utslipp. Ved å redusere importen av blant annet soya og transport av produkter til Norge, vil det utløse store utslippskutt. – Dere peker bare på tiltak som ikke rammer dere? – Neida, vi skal bidra blant annet knyttet til utslipp fra transport. – Helgesen oppfordrer folk til å spise mindre kjøtt? – Det er greit at vi skal spise mindre kjøtt og mer grønt, men å gi rødt kjøtt et stort ansvar for utslippene, blir feil. 90 prosent av metanutslippene kommer fra pusten, ikke fra prompen, til både dyr og mennesker.
Saken er ikke biff: Den forurenser like mye som syv liter bensin. Nå går klima- og miljøminister Vidar Helgesen (H) ut og ber deg kutte i bruken av rødt kjøtt.