– Debatten om sykefravær og sykelønnsordning har låst seg fullstendig
ARTIKKELEN ER OVER TO ÅR GAMMEL Sykefraværet i Norge koster skattebetalerne og arbeidsgiverne 65 milliarder kroner i året. Nå foreslår Anne Kari Lande Hasle å dele ordningen i to, og kreve en «bli frisk»-plan for å få full sykelønn. – Sykelønnsordningen har gnaget meg i mange år. Fraværet går ikke ned, og nå må vi prøve noe nytt for å få folk raskere tilbake i jobb, sier den tidligere sjefen for embetsverket i Helsedepartementet. Lande Hasle (70) ble i en årrekke omtalt som Helse-Norges aller mektigste. Hun var departementsråd i Helsedepartementet i 14 år og har tjent 35 statsråder, 11 av dem helseministere. Hun har vært med på utallige helsereformer. Men ett område fikk hun ikke gjort noe med:– For 10 år siden tok jeg til meg at vi måtte gjøre noe med sykefraværet. Vi gjennomførte en liten utredning, men forslagene ble liggende i skuffen. Det kan godt være at den skuffen var min, sier Anne Kari Lande Hasle. Les også: OECD slaktet den norske sykelønnsordningen Sykelønn og sykefravær har vært nærmest en ikke-debatt i Norge siden 2001, da tidligere LO-leder Gerd Liv Valla truet med streik og boikott av Ap's valgkamp om Jens Stoltenbergs første regjering endret ordningen.Forsøket endte i den såkalte IA-avtalen, som skulle få ned sykefraværet med 20 prosent innen fire år, til 5,6 prosent av arbeidsstyrken. Men målet er aldri nådd. Dagens sykefravær er 6,2 prosent. Ungdomsorganisasjonene til Høyre, Frp, Venstre og KrF har nå utfordret regjeringen til å vurdere karensdager og kutt i ytelsene, ifølge Dagsavisen. Men statsminister Erna Solberg (H) har gått imot forslaget. – Jeg er ikke ute etter å redusere ytelsene til den syke, presiserer Lande Hasle overfor VG. – Fokus må være å gjøre den syke raskest mulig frisk, legger hun til. Slik vil hun to-dele sykelønnsordningen: – Den ene delen er de som er smittefarlige, sengeliggende, innlagt på sykehus eller langvarig syke. De skal selvsagt beholde sine rettigheter, sier hun. – Men for resten handler det om rehabilitering. Alle som har vondt i ryggen, brukket en arm eller har lettere psykiske plager, skal ha en personlig plan for rehabilitering. Og uten en slik plan, skal det ikke utbetales sykepenger, foreslår hun.– Du må ha en plan. Og den må følges. Du må møte opp på jobben, om så bare i lunsjen. Alle vet at når kontakten med arbeidslivet svekkes, så øker sjansen for varig uførhet. Noen skal trene seg opp, andre trenger kanskje andre former for rehabilitering. Men du skal ikke ligge alene hjemme på sofaen, sier hun. Lande Hasle mener at fastlegene er blitt pålagt et altfor stort ansvar i sykelønnsordningen. De bestemmer over sykmeldingen som er nøkkelen til full sykelønn. – Førstelinjetjenesten i kommunene må styrkes betydelig. Ansvaret for rehabilitering må ligge nærmest mulig pasienten. Det er gode grunner til at arbeidsgiverne kjøper private helseforsikringer for sine ansatte, fordi de ikke stoler på de offentlige ordningene. Nærmere 500.000 nordmenn er nå helseforsikret gjennom de private ordningene, ifølge Finans Norge. – Forsikringsselskapene er nok de som har mest glede av disse helseforsikringene. De burde vært overflødige, sier Lande Hasle. I 2006 ville den rødgrønne regjeringen igjen endre ordningen og øke arbeidsgivernes egenandel i ordningen. Men igjen gjorde daværende LO-leder Gerd-Liv Valla nok engang anskrik så høyt og tydelig at regjeringen nok engang måtte legge bort planen. Siden 2006 har Ap ikke varslet endringer i ordningen. – Debatten om sykefravær og sykelønnsordning har låst seg fullstendig. Vi må sette opp en ny stige for å klare å tenke nytt, sier Lande Hasle nå.I 2013 avklarte Høyre, Frp, Venstre og KrF at heller ikke Solberg-regjeringen ville røre sykelønnsordningen. Hverken Høyre eller Venstre varsler kutt i sykelønnsordningen i sine ferske programutkast. Men begge partiene vil styrke arbeidet mot høyt sykefravær. Frps programutkast er foreløpig ikke publisert. – Debatten om sykefravær og sykelønnsordning har låst seg fullstendig. Vi må sette opp en ny stige for å klare å tenke nytt, sier Lande Hasle nå. Statssekretær Christl Kvam (H) i Arbeids- og sosialdepartementet fastholder at regjeringen jobber kontinuerlig med å redusere sykefraværet sammen med partene i arbeidslivet, innenfor rammen av IA-avtalen: – Jeg mener at dagens regelverk og system for oppfølging av sykmeldte gir et godt grunnlag for å redusere sykefraværet. Alle sykmeldte skal ha en oppfølgingsplan senest innen fire ukers sykefravær. Videre stiller regelverket tydelige krav til arbeidsgivers tilrettelegging og medvirkning og aktivitet fra den sykmeldtes side, sier Kvam i en epost til VG.Førstesekretær i LO, Peggy Hessen Følsvik, sier at planer på individuelt nivå allerede ligger inne i IA-avtalen fra 2013. LO mener at systematisk forebygging er det beste tiltaket. – Vi forholder oss til at dagens IA-avtale, hvor sykelønnsordningen ikke kan endres, løper til 2017. Man kan gjerne diskutere dette, men LO er alltid klar til kamp, og kommer til å slåss det vi kan for å beholde dagens sykelønnsordning, sier hun. PS: NAV utbetaler over 40 milliarder kroner i sykepenger til arbeidstagere i 2016. Arbeidsgiverne betaler lønn for de 16 første sykedagene. Arbeidsgivers kostnad er beregnet til om lag 15 milliarder kroner.
Anne Kari Lande Hasle var Helse-Norges mektigste. Nå foreslår hun at alle som ikke er alvorlig syke må møte opp på jobben, om så bare i lunsjen.