Finanstilsynet: - Betal regningene på jobben
I dag la Finanstilsynet frem sin årlige risiko- og sårbarhetsanalyse knyttet til datasikkerhet i finanssektoren. Der kom det frem at kortsvindelen aldri har vært større. Hele 140 millioner kroner ble tapt gjennom bruk av betalingskort i fjor. Det tallet har aldri vært høyere. Hacker-angrep Målrettede angrep mot databaser som lagrer kundenes kortinformasjon forklarer noe av økningen. - Vi vet at det har vært store lekkasjer i Spania, Irland og USA, hvor norske kunder har blitt rammet. De kriminelle er raske til å bruke kortinformasjonen de stjeler med seg til å handle på nettet, sier seksjonssjef Frank Robert Berg i Finanstilsynet. I november fikk hackere tilgang til 96.000 norske betalingskort gjennom et angrep mot Coop hotellkupps irske samarbeidspartner Loyalitybuild. Totalt registrerte Finanstilsynet 22.531 betalingskort som ble rammet av misbruk i fjor. I tillegg til kortsvindelen, ble 2,6 millioner kroner svindlet gjennom nettbanken, blant annet ved bruk av såkalte trojaner-virus. Totalt ble altså norske bankkunder svindlet for nærmere 143 millioner kroner i fjor, gjennom betalingskort og nettbank. Det er nesten nøyaktig like mye som i 2012. Summen viser tapene som bankene har dekket. I tillegg kommer tapene som banken mener at kunden har opptrådt uaktsomt og selv må dekket tapet. Det er vanligvis begrenset til 12.000 kroner. Omfanget av dette har tilsynet ikke tallfestet. Bedre beskyttelse Seksjonssjef Berg har noen enkle råd for å gjøre hverdagen tryggere for forbrukere. - Betal regningene på jobben. Vi har ingen tilfeller av trojanere som har kommet inn på bedriftsinterne PCer. Alle tilfellene de siste fire årene har vært på folks hjemme-PCer. Og bruk regionsperre på kortet ditt når du reiser. Svindelforsøk skjer ofte via andre verdensdeler. Berg anbefaler for øvrig å følge rådene bankene gir selv. Hva sier så bankene? Oppdater programmene Espen Brynsrud, kommunikasjonsrådgiver i DNB, leverer følgende sjekkliste for bankens nettkunder: - Hold nettleser, operativsystem og programmer oppdatert. Tillat automatiske oppdateringer fra programvareleverandør. - Installer sikkerhetsprogram som inneholder antivirus, antitrojaner og brannmur. Forsikre deg om at disse oppdateres automatisk - Sjekk at det er sikkerhetslås på nettbanksiden før du oppgir brukeridentitet og koder for pålogging. Se etter at s-en etterfølger «http» i nettleseren og se etter lås-ikonet til høyre i adressefeltet. - Oppgi aldri brukeridentitet eller koder på henvendelser fra noen, hverken på e-post, telefon eller direkte forespørsel. - Bruk alltid «Logg ut»-knappen når du er ferdig i nettbanken Logg inn først Nordea sier at de aldri vil ta kontakt med deg for å be deg oppgi passord, pinkoder eller annen fortrolig informasjon. - Skal du oppgi personlig informasjon for å gjennomføre en transaksjon, skjer det alltid gjennom bankens systemer, etter at du har logget deg inn i nettbanken eller identifisert deg med f.eks. BankID. På den måten vet vi hvem du er, og du kan forsikre deg om at du kommuniserer med Nordea, sier Johannes Stenwig, assisterende informasjonssjef Nordea Norge. Mobilbank mer risikabelt Ifølge Finanstilsynet er mobilbank mer risikabelt enn nettbank. Det er særlig to årsaker til at det er tryggere å bruke nettbank via en datamaskin enn via en smarttelefon. For det første er det ikke reelle antivirusprogram eller brannmurløsninger for mobiltelefoner. For det andre er det svak kryptering i deler av mobilnettet. Ifølge tilsynet er Android-løsningen mer utsatt enn iOS-plattformen til Apple.
Norske bankkunder ble svindlet for nærmere 143 millioner kroner i fjor. Her er rådene som sikrer deg mot nettskurkene.