Rødt vil endre grunnloven
– Det som er Rødts første grunnlovsforslag handler om å utvide folkestyret og gi mer makt til innbyggerne enn det vi har i dag - det er også helt i tråd med Rødts prinsipper. Vi ønsker å utvide folkestyret, det er derfor vi kaller oss sosialister, sier Rødt-leder Bjørnar Moxnes til VG. Partiet vil foreslå en grunnlovsendring om at man skal kunne fremme «borgerforslag» på Stortinget, om man har et viss prosentandel av stemmeberettigede innbyggere bak seg. Akkurat hvordan ordningen skal bli i praksis, og hvor mange signaturer et forslag må ha bak seg, mener Rødt må fastsettes ved lov. Først vil de ha en prøveordning. Får de flertall for det, må presidentskapet på Stortinget komme tilbake med konkrete føringer på hvordan den skal gjennomføres. – Jeg tror at hvis vi lar folk flest få muligheten, så kan flere partier lytte og ta stilling til hva som skjer der ute. Man må naturligvis ikke stemme for automatisk, men det vil gi en direkte demokratisk kanal inn på Stortinget, sier Moxnes, som mener borgerforslag vil legge folkelig press på politikere. Han viser til en prøveordning i Danmark der man kan fremme «borgerforslag» i det danske Folketinget hvis man har 50.000 elektroniske signaturer. – Danmark har en prøveordning de er veldig godt fornøyde med, og det gir folk flest en direkte kanal inn på Stortinget som jeg tror veldig mange har savnet. Mange opplever at det er for stor avstand mellom vanlige folk og de som er på Stortinget. Dette er med på å bygge ned den avstanden.Høyres Michael Tetzschner er svært skeptisk til både forslaget, og til at Rødt mener forsøket i Danmark har vært en suksess. Han viser til kritikk den danske ordningen har har fått for at de mest populære borgerforslagene var fremsatt av representanter fra poliske partier eller interesseorganisasjoner. – Dette vil styrke de velorganiserte grupper - de har allerede sterk nok innflytelse på politikken, sier han. Han mener dessuten at en ordning der man kan mobilisere stemmer bak et forslag til Stortinget vil favorisere de som kan organisere seg digitalt og fremstå sterkere enn det de er. – Stortingets arbeidsform er basert på at argumentene er gode, ikke hvor mange som står bak. I dag er terskelen enda lavere i Norge - det kan komme gode forlag fra hvem som helst til representanter eller partier uten noe spesiell forhistorie i form av «likes». Han påpeker også at forsøket i Danmark ikke er avsluttet enda: – Det er lov å lære av andres erfaringer - særlig når man påberoper et modellforsøk som ikke er avsluttet som grunnlag for egen endring av grunnloven. Jeg synes ikke dette er en seriøs behandling av grunnlovsforslag.I Danmark må et borgerforslag tas videre av en representant på Folketinget om det skal stemmes over. – Det må altså fremsettes av en representant, uten at forslaget kan forbedres. Det blir både rigid, og basert på innfallsmetoden, sier Tetzschner. Rødts grunnlovsforslag tar ikke stilling til om et borgerforslag må tas opp til avstemning av en stortingsrepresentant, eller om det automatisk vil stemmes over på Stortinget hvis det får nok underskrifter. Men partiet ser selv for seg det sistnevnte. – Fra mitt synspunkt vil dette være en utvanning av det representative demokratiet. Jeg synes ikke det er noe farlig forslag, men heller ikke noe godt forslag, sier Tetzschner, og fortsetter: – Det er ikke et problem i demokratiet å få frem spennende initiativ og forslag - oppgaven består i å sørge for at dette prioriteres innenfor en ansvarlig økonomisk ramme. Den oppgaven bør skje i politiske sammensatte fora.
Bjørnar Moxnes vil at det skal bli mulig å fremme egne «borgerforslag» på Stortinget. Forslaget får krass kritikk av Michael Tetzschner (H), som mener det vil utvanne Stortingets rolle i demokratiet.