Norsk forsker om nytt funn i rommet : - Det er helt unikt
Ifølge det britiske naturvitenskapelig tidsskriftet Nature har en gruppe internasjonale forskere funnet en galakse i verdensrommet som er bortimot fri for mørk materie. Mørk materie kan beskrives som selve limet som holder galaksen sammen, og rokker derfor ved teorier om rommet som forskere tidligere har tatt for gitt. – Dette usynlige materialet er det mest dominante aspektet ved en galakse, så det å oppdage en galakse uten mørk materie er helt uventet - den utfordrer konvensjonelle ideer om hvordan galakser fungerer, sier studieforskningsleder Pieter Van Dokkum ved universitetet Yale til Nature.Ifølge astronomene skal galaksen som har blitt observert, være større enn Melkeveien, galaksen som vårt eget solsystem er en del av. Melkeveien har derimot 250 ganger så mange stjerner som denne. Galaksen er det man kaller for «ultra-diffus». Ettersom tettheten av stjerner er mye lavere, er denne typen vanskelig å finne på stjernehimmelen fordi den har lav kontrast og dermed er «smurt» utover himmelen. Romforsker Håkon Dahle ved Institutt for teoretisk astrofysikk ved Universitetet i Oslo, forklarer at de aller fleste galakser ligger såpass langt unna at det er vanskelig å se annet enn en veldig svak klump som bare dekker noen få piksler på bildene. – Grunnen til at de har klart å finne akkurat denne, til tross for den lave tettheten av stjerner, er at de har brukt veldig følsomme kameraer i kombinasjon med kraftige kameralinser a là dem som sportsjournalister bruker når de skal dekke en kamp. Galaksen som går under navnet NGC 1052-DF2, er estimert til å være 65 millioner lysår unna jorden, noe som ifølge Dahle er forholdsvis nært. Han anslår at man har klart å oppdage rundt to milliarder galakser, men at det i realiteten finnes bortimot 100 milliarder innenfor den observerbare delen av vårt univers. Han mener at man har klart å observere rundt 20 ultra-diffuse dverg-galakser i detalj ved hjelp av Hubble-teleskopet til nå. Ifølge forskningen burde en galakse av denne størrelsen inneholde 400 ganger så mye mørk materie som det denne har vist seg å gjøre. Vanlige galakser består med andre ord primært av klumper av mørk materie. – Dette er derfor noe helt nytt og noe som man ikke har kunnet forutse eksisterte før nå, sier han.Per dags dato finnes det to måter å måle masse i en galakse på. Man kan måle massen til stjernene i en galakse ved å måle hvor mye lys galaksen sender ut. Man kan også måle den totale massen, som da inkluderer massen av stjernene og eventuelt mørk materie, ved å måle hastighetene til stjerner, eller i dette tilfellet stjernehoper i utkanten av galaksen. For andre galakser man har studert tidligere, som inneholder omtrent like mange stjerner som den galaksen som er omtalt her gjør, gir metode to vanligvis et svar som altså er bortimot 400 ganger høyere enn metode èn, forklarer han. – De fleste astronomer tolker dette resultatet som at galaksen inneholder omtrent 400 ganger mer masse i form av mørk materie enn den massen som utgjøres av stjerner. For denne veldig spesielle galaksen gir de to metodene samme resultat innenfor måleusikkerhetene. Den totale massen er altså den samme som massen i stjerner. Det tolker forfatterne av studien som at denne nesten bare inneholder stjerner, ikke mørk materie, sier Dahle. Alle disse resultatene er dog basert på en antagelse om at tyngdekraften virker på samme måte på store avstander, for eksempel fra sentrum til ytterkant i en galakse, som den gjør på de mindre avstandene man kan måle direkte, som for eksempel mellom planetene i vårt eget solsystem. Et mindretall astronomer foretrekker derimot en hypotese om at mørk materie ikke finnes, men at årsaken heller er at man ikke har forestått hvordan tyngdekraften virker på store avstander. – Hvis de har rett og mørk materie faktisk ikke finnes, består galakser bare av stjerner. Hvis man da sammenligner to lignende galakser som inneholder omtrent like mange stjerner, ville man forvente å måle samme hastighet på stjernene i utkanten av de to galaksene. I dette tilfellet er hastigheten man måler mye lavere enn for andre lignende galakser man har studert tidligere. Resultatet kan bare enkelt forklares dersom mørk materie faktisk finnes, og at andelen av massen i en galakse som utgjøres av mørk materie, varierer fra galakse til galakse, sier han. – Hva kan så være årsaken til at denne galaksen er fri for mørk materie? – Forskerne har jo selv kommet med noen noen mulige forklaringer som jeg mener kan være årsaken. Denne dverggalaksen som er omtalt her, befinner seg i et spesielt galakse-miljø som blir dominert av en elliptisk galakse som er den største i dette området. Fordi dette miljøet har en stor tetthet av galakser, er det ikke unormalt at to galakser kan ha kollidert med hverandre. Dersom det har skjedd, kan denne kollisjonen har ført til at noen noen gasskyer har blitt slynget vekk fra den mørke materien i de kolliderende galaksene og senere dannet dverggalaksen. – Den andre mulige forklaringen på dette må også ses i sammenhengen med det unike miljøet som denne galaksen tilhører. I kjernen av denne elliptiske galaksen kan det finnes et sort hull. Når gass tidligere har falt inn mot det sorte hullet, kan deler av denne gassen ha blitt blåst utover igjen og sveipet med seg mer gass på vei ut av galaksen. Denne gassen kan ha dannet stjerner og blitt til den dverggalaksen vi observerer i dag, sier Dahle. Forskningsteamet er nå i full gang med å undersøke 23 andre ultra-difuse galakser - tre som ser ut til å være lik NGC 1052-DF2 - i håp om å finne ut om teoriene deres faktisk stemmer.
Et internasjonalt forskningsteam har gjort et nytt funn i verdensrommet. Romforsker Håkon Dahle beskriver oppdagelsen som oppsiktsvekkende.