«Lag dere en god jul og en god dag!»
ARTIKKELEN ER OVER ETT ÅR GAMMEL SILJE BJØRNSTAD, psykolog. Etter en arbeidsuke som psykolog, fylt med samtaler med småbarnsforeldre, tenåringer og barneskolebarn som opplever at de ikke får til livet godt nok, lyser det mot meg i kafévinduet: «Lag deg en god jul!» Omtrent det samme leste jeg på en blogg i morges; «Lag deg en god dag!» Ønsket om en god jul og en god dag er med ett forvandlet til en oppfordring om å ta ansvar for eget velvære. Men er dette bare vårt ansvar? Og hva forteller slike oppfordringer oss om hvem vi er, når vi ikke har det godt? Småbarnsmoren, som heller ikke i år kommer til å klare å gi barna sine like dyre gaver som deres jevnaldrende. Tenåringsgutten, som sa at planene for julen var å «passe på at pappa ikke river ned huset». Kvinnen, som hadde gledet seg til å endelig fortelle familien om graviditeten i julen, men som nylig spontanaborterte og må bruke førjulstiden på sykehuset. Hører dere? Lag dere en god jul og en god dag! Vi psykologer har større påvirkningskraft en noen gang før, og har lenge vært opptatt av å hjelpe mennesker til selvstendighet, handlekraft og frihet i egne liv. Vi vet at en opplevelse av «lært hjelpeløshet», hvor mennesker opplever at det er lite de kan gjøre for å påvirke egne liv og omstendigheter, er forbundet med psykiske vansker. Men har utviklingen gått for langt? Er vi i ferd med å kjøpe ideen om at vi er guder i egne liv, og at ytre hendelser, arbeidssituasjon, økonomi og familierelasjoner ikke har noe med saken å gjøre? Hvor den enkelte er 100 prosent ansvarlig for sin egen lykke og livskvalitet, der både årsaken og løsningen til alle problemer kun ligger i en selv? Tenåringsgutten ønsker hjelp med følelsesregulering for å takle farens utbrudd i julen. Småbarnsmoren ønsker stressmestringsteknikker så hun orker å ta på seg flere doble skift. Kvinnen ønsker råd mot tristhet. I julen feirer vi Jesu fødsel. For å være 100 prosent menneske, og ikke bare Gud, måtte han ifølge kristen tro være velkjent med smerte. Et stadig større fokus på individets ansvar for egen lykke, helse og livssituasjon, bidrar til et usant bilde av hva et menneske er. Ikke minst bidrar det til et usant bilde av mennesker som har det dårlig i julen, som kjenner seg mislykket fordi de ikke får til å «lage seg» en god jul. Å reagere med sinne, tristhet, redsel eller skuffelse når vonde ting skjer er hverken et tegn på sykdom eller på at vi er dårlige på å takle livet, snarere tvert imot. Følelsene hjelper oss til å stå opp for oss selv, søke støtte hos andre, eller ta det litt roligere. Trass i hva vi stadig blir fortalt, er det faktisk hverken viljestyrke, evnen til å tenke positivt, eller antall likes på sosiale medier som i størst grad bidrar til hvordan vi har det. Forskning viser gang på gang at dersom du vil spå noens fysiske og psykiske helsestatus, bør du ikke rette blikket mot personen i det hele tatt, men på omstendighetene rundt. Familiebakgrunn, utdanning, egen familie – og arbeidssituasjon er eksempler på de mest sentrale faktorene for menneskers mulighet til å «lage seg», ikke bare en god jul, men et godt liv. Jeg har snakket med altfor mange som lever eller har levd med enorme relasjonelle, sosiale eller økonomiske belastninger og som i tillegg klandrer seg selv for å reagere følelsesmessig på disse belastningene. Uansett hvor god småbarnsmoren blir på å tenke positivt og håndtere stress, er hun like fullt alene om omsorgen for sine to barn, og jobber like fullt i en bransje med dårlig lønn og labre utsikter til fast jobb. Tenåringsgutten kan bli en mester til å roe og regulere egne følelser, men vil like fullt feire jul i en krigssone. Kvinnen som spontanaborterte kan følge all verdens råd mot depresjon, men vil like fullt ha mistet et barn og har behov for å bearbeide tapet. Når vi går inn julehøytiden vil de færreste av oss kunne endre egen bakgrunn, arbeidssituasjon, økonomi, eller familiemedlemmer for den saks skyld. Alle disse faktorene bidrar til om julen vår blir god. Mange av oss kan kanskje gjøre noe for å få en litt bedre jul, men det er faktisk også alt vi kan gjøre. Så lag deg for all del en god jul, hvis du har mulighet til det. Men la oss først og fremst minne hverandre på at det er lov å være menneske, denne julen også.
Jeg ser denne oppfordringen overalt. Ønsket om en god jul og en god dag er med ett forvandlet til en oppfordring om å ta ansvar for eget velvære.