Kjøttdebatten: Myndighetene vil begrense kjøttinntaket - millioner går til kjøttreklame
Norske helsemyndigheter har ved en rekke anledninger kommunisert at de ønsker å få nordmenn til å spise mindre rødt og bearbeidet kjøtt. Samtidig fordelte i fjor Omsetningsrådet 75 millioner kroner til Opplysningskontoret for egg og kjøtt. Kostholdsekspert og indremedisiner Fedon Lindberg mener kostholds- og landbrukspolitikken ikke samsvarer med hverandre. – Myndighetene taler med to tunger. Hvis myndighetene virkelig mener at nordmenn burde spise mindre rødt kjøtt burde det brukes mindre penger på å markedsføre det, og mer penger på å fremme fisk, hvitt kjøtt, frukt og grønt, sier han.Lindberg viser til pengene som brukes av Opplysningskontoret for egg og kjøtt (Matprat) på markedsføring av norske landbruksprodukter. – Opplysningskontoret for egg og kjøtt har som mål å få folk til å spise mer rødt kjøtt, og det vet vi at ikke er bra for folkehelsen, og definitivt ikke for klimaet. Skal man ha slike kontorer er man nødt til å gi råd som er i tråd med helserådene og myndighetenes klimapolitikk. Helsemyndighetene tilråder for eksempel å spise mindre rødt kjøtt, mens Opplysningskontoret sier vi skal spise mer kjøtt, sier stortingsrepresentant Sveinung Rotevatn (V). – Både av helsemessige og miljømessige hensyn er det viktig at vi oftere finner alternativer til kjøtt. Et høyt inntak av rødt kjøtt øker risikoen for kreft i tykk- og endetarm, mens inntak av fisk minsker risikoen for hjerte- og karsykdom, sa daværende divisjonsdirektør Knut-Inge Klepp i Helsedirektoratet , til VG tidligere i år. Likevel øker kjøttspisingen. Årlig spiser nordmenn 76 kilo kjøtt hver. Ifølge helsemyndighetenes anbefalinger bør vi ikke spise mer enn 500 gram ferdig tilberedt rødt kjøtt og bearbeidede kjøttprodukter i uken. I rå vare tilsvarer dette 750 gram. Les også: Så mange dyr spiser du i løpet av livetDirektøren forstår at det reises kritikk mot at Opplysningskontoret for egg og kjøtt mottar så mye penger. – Jeg har respekt for at noen mener denne fordelingen er feil, men man må huske at det er bøndene som finansierer dette, ikke staten. Omsetningsavgiftene er satt av Landbruksdepartementet og bevilgningene administreres av Omsetningsrådet, sier direktør Dag Henning Reksnes. – Men avgiftene settes av staten? – Ja, men staten setter kun maksimal avgift. Markedsreguleringen ble opprettet fordi man trengte et virkemiddel for å sikre markedsbalansen for norske landbruksprodukter. Det er imidlertid tverrpolitisk enighet om et aktivt landbruk over hele landet, så det skulle bare mangle at man brukte penger fra bøndene til å markedsføre produkter, sier Reksnes, som poengterer at det har vært en nedgang i bevilgningene de siste årene. Les også: Så mye kan du spise av den «farlige» maten Leder Arild Hermstad i Framtiden i våre hender mener staten må slutte å tilrettelegge for ordningen som gjør at Opplysningskontoret for egg og kjøtt får svært mye midler til sitt arbeid. – Selv om dette er bøndenes penger gir det inntrykk av å være et offentlig drevet kontor. Omsetningsloven av 1936 sier at formålet med opplysningskontoret er å «fremme omsetningen av kjøtt i Norge». Det er altså et rent næringspolitisk instrument som ødelegger miljø- og helsemål. Jeg mener det er avleggs. Det kan umulig være en statlig oppgave å bidra til en miljøskadelig og usunn livsstil, sier Hermstad til VG.Landbruks- og matminister Sylvi Listhaug understreker at det er norske bønder som betaler penger inn til Omsetningsrådet: – Departementet bevilger ikke midler til opplysningskontoret over statsbudsjettet. Det er bøndene som betaler omsetningsavgift, og ut fra systemet slik det er i dag må de derfor også få bestemme hva pengene skal brukes til. Det er ikke en politisk oppgave å avgjøre hva de skal bruke pengene til, sier hun til VG. Listhaug understreker at bare deler av omsetningsavgiften kan brukes til markedsføring. – Omsetningsrådet skal gjennom flere typer tiltak bidra til at det er en markedsbalanse, og pengene som brukes er bøndenes penger, sier Listhaug. – Vil ikke dette kunne gjøre forbrukerne usikre? – Jeg tror forbrukerne evner å ta selvstendige valg, til tross for markedsføring. Dette gjelder også inntak av kjøtt. Alt med måte mener jeg er en god rettesnor, sier Listhaug. VG+: Så farlig er kjøttet du spiser På spørsmål fra VG om opplysningsvirksomheten gjennom Opplysningskontoret kan virke forvirrende for forbrukeren svarer divisjonsdirektør Linda Granlund ved avdeling Folkehelse i Helsedirektoratet følgende: – Vi kunne ønsket oss større promotering for fisk og grønnsaker, skriver hun i en epost.Rotevatn er sterkt uenig i argumentet om at opplysningskontorene ikke er statlige. – Landbruksdepartementet og opplysningskontorene driver med tåkelegging. Avgiftene pålegges bøndene, så dette er ikke valgfritt. Her er staten tydelig inne, sier han. Rotevatn, Ingunn Gjerstad (SV) og Rasmus Hansson (MDG) leverte i fjor høst et representantforslag hvor de fremmet ønske om en total omlegging av opplysningskontorene. Representatforslaget ble nedstemt på Stortinget. Også Forbrukerrådet har tidligere ytret at opplysningskontorene fremstår som statlige, nøytrale organer, og at politikerne bør ta grep, skriver Vårt Land. Les også: Kjøtt som kan gi tarmkreft: Dette er symptomeneReksnes i Opplysningskontoret for egg og kjøtt mener WHOs rapport av mange medier blir tolket uheldig, og at det legges for mye vekt på rapporten. – IARC har valgt å si at det er sannsynlig at det er en sammenheng mellom høyt inntak av bearbeidet kjøtt og en viss risiko for kreft. Men ingen har klart å finne en direkte sammenheng mellom vanlig rødt kjøtt og kreft. Det har ikke kommet noe ny informasjon via denne rapporten. Han fremhever at norske myndigheter har satt en anbefalt grense på 750 gram rå vare av rødt og bearbeidet kjøtt i uken. – Kostholdsrådene har allerede tatt høyde for noe risiko. Det vil alltid være potensielt negative helseeffekter ved å spise mye av noe, men 750 gram tilsvarer to, tre kjøttmåltider ukentlig, i tillegg til litt kjøttpålegg. http://api.int.vgnett.no/enrichments/poll/20657
Helsemyndighetene ber nordmenn begrense inntaket av rødt og bearbeidet kjøtt. Samtidig brukes flere titalls millioner kroner i året for å få oss til å spise mer kjøtt.