Snowden anker til Høyesterett
ARTIKKELEN ER OVER TO ÅR GAMMEL Bakgrunnen for anken er avslag i både tingretten og lagmannsretten på ønsket om en garanti for at Snowden ikke vil bli utlevert fra Norge til USA. Den amerikanske varsleren skulle etter planen bli tildelt Ossietzky-prisen 18. november. Det er ytringsfrihetsorganisasjonen PEN som deler ut prisen i Norge. Både Snowden selv, Norsk PEN og flere medieorganisasjoner mener norske domstoler kan avgjøre på forhånd at varsleren ikke vil bli pågrepet og utlevert fra Norge, men domstolene sier de ikke kan behandle saken.– Det vil være en skam for rettsstaten Norge hvis Justis- og beredskapsdepartementet rettslig stopper Snowdens trygge reise til landet for å motta Ossietzkyprisen 2016, en høythengende nordisk ytringsfrihetspris, sier Norsk PENs leder William Nygaard. Snowden er for tiden i Russland og vil uansett delta på markeringen av Fengslede forfatteres dag 18. november via videolink fra Russland. Norsk Pen har nå besluttet å utsette tildelingen av Ossietzky-prisen til Snowden, til 7. juni 2017. – Saken skal nå opp i Høyesterett og drar ut i tid. Etter samråd med våre advokater i advokatfirmaet Schjødt, har vi derfor besluttet å utsette tildelingen av prisen, som skal skje ved Edward Snowdens personlige tilstedeværelse, sier William Nygaard.Den 28. september stilte Borgarting lagmannsrett seg bak Oslo tingretts avgjørelse i juni. Domstolenes konklusjon er at de ikke har saklig kompetanse til å forhåndsprøve spørsmålet i en sivil sak. Det fastslås at domstolene er bundet av systemet der slike spørsmål bare kan avklares etter reglene i straffeprosessloven og etter at det foreligger en utleveringsbegjæring fra USA. Oslo tingrett skrev i sin avvisning i juni at en forhåndsprøving vil kunne undergrave det internasjonale straffesakssamarbeidet som utleveringsloven bygger på. Domstolen mener det er umulig å ta stilling til om en utlevering til USA vil være ulovlig før det foreligger en begjæring fra amerikanske myndigheter.Regjeringsadvokat Christian Reusch argumenterte i lagmannsretten med at dersom USA vil forfølge Snowden for kriminelle handlinger og ikke bare politiske lovbrudd, som anført i siktelsen mot ham fra 2013, vil et forhåndsløfte om utlevering muligens ikke være gyldig – Dersom Snowden kommer til Norge uten den forhåndsavklaringen som han har krevd, vil han uansett ikke bli utlevert til USA dersom han har rett i at utleveringen gjelder politiske lovbrudd. At han ikke ønsker å utsettes for risikoen ved en lovlig utlevering, er ikke et behov som bør beskyttes av rettsapparatet, fastslo Reusch. Lagmannsretten sluttet seg til myndighetenes ståsted om at fravær av en utleveringsbegjæring gjør at Justisdepartementet ikke har oversikt over hva som taler for å utlevere Snowden til USA, bare det som taler mot en utlevering. – Når spørsmålet om utlevering derimot vurderes på den måten utleveringsloven gir anvisning på, nemlig etter straffeprosesslovens regler, sikres en grundig og fullstendig opplysning av saken, framholdt Reusch.
Spørsmålet om Edward Snowden kan komme til Norge uten fare for å bli utlevert til USA, blir anket til Høyesterett.