Mener Norge ligger langt bak andre land i bruken av biologiske spor
De nye metodene politiet har brukt til å analysere DNA-beviset i drapet på Kristin Juel Johannessen (12), har vært tilgjengelig i ti år. – Kristin-saken viser at alle politimestre landet rundt bør gjennomgå uoppklarte saker i sitt distrikt med jevne mellomrom, og se om det er saker som er egnet for nye undersøkelser av DNA. Hva om politiet i Larvik ikke hadde gjort dette? Det er jo bare en tilfeldighet, mener tidligere drapsetterforsker og leder av voldsavsnittet i Oslo politidistrikt, Finn Abrahamsen. Han mener ikke gjennombruddet i den 16 år gamle drapssaken er en stor bragd, fordi han mener at «enhver» kunne ha pekt ut den nå siktede 38-åringen som gjerningsmannen. Han kaller snarere gjennombruddet et varsku til hele politi-Norge.Abrahamsen retter kritikk mot Folkehelseinstituttet (FHI) for å være for langsomme i bruken av ny teknologi. – FHI har ikke vært gode eller raske nok til å kommunisere de nye mulighetene som teknologien bringer til politi og Kripos, mener Abrahamsen. Ny DNA-teknologi: Gir ikke alltid svar Ifølge Abrahamsen ligger Norge langt bak andre land i både bruken og håndteringen av biologiske spor. Han nevner blant annet USA spesielt, hvor de har vært betydelig flinkere til å ivareta slike spor. – Der har flere blitt frifunnet på bakgrunn av dette, og vi er for dårlige til å utnytte disse mulighetene i Norge. Man er nødt til hele tiden å følge med på hva som skjer i andre land, sier han. Finn Abrahamsen mener et sentralt moment her er at det heller ikke finnes et klart regelverk på hvordan bevismaterialer skal håndteres og oppbevares. – Beviser i mange saker er blitt destruert etter dommen fordi påtaleinstruksen sier det sakl være slik. Her må vi få klare retningslinjer som sikrer bevisene på en bedre måte. Det koster selvfølgelig penger, men det bør vi ha råd til, for man kan ikke utelukke at det vil komme flere slike saker i framtiden, ettersom teknologien utvikler seg, sier han.Daglig leder i DNA-laboratoriet Gena i Stavanger, Ragne Kristin Farmen, sier til Dagbladet at de hadde teknologien til å få en fullstendig DNA-profil allerede i 2006. Den samme teknologien er nå brukt til å sikte 38-åringen for drapet på Kristin Juel Johannessen. – Vi har hele tiden sagt at når ny teknologi kommer som gir bedre resultater, kan man ikke bruke så lang tid som FHI har brukt på å omstille seg, sier hun. FHI mener kritikken er uberettiget. – Vi har jobbet på lik linje som andre europeiske laboratorier, fulgt utviklingen på samme måte og i samme tempo. Det er viktig å få fram at vi jobber i henhold til samme kvalitetskrav og standarder som resten av Europa gjør, understreker Bente Mevåg, fagdirektør ved FHI. VG SPESIAL: Kristin (12) kom aldri hjem fra badeturen Ragne Kristin Farmen får støtte fra tidligere politietterforsker, nå forfatter, Jørn Lier Horst. Han har fulgt Kristin-saken tett, og mener Folkehelseinstituttet tar for lang tid i å ta i bruk ny teknologi. – Det er en tungrodd etat som tar i bruk teknologi for seint. Selv om Kristin-saken ikke ble løst i 2000, kunne den ha vært løst langt tidligere, sier Lier Horst, til Dagbladet.Den 38 år gamle mannen som igjen er siktet for drapet på den 12-årige jenta, er varetektsfengslet i fire uker. Finn Abrahamsen mener det er stor sannsynlighet for at han vil være varetektsfengslet inntil en eventuell hovedforhandling finner sted, og før det kan skje må saken behandles av Gjenopptakelseskommisjonen. – Saker hvor siktede sitter varetektsfengsel har normalt langt større prioritet enn andre saker, og det vil overraske meg om han løslates. Det er både støtende og utenkelig med tanke på historikken i denne saken, mener han. Kommisjonen har ikke mottatt begjæring om gjenåpning av barnedrapssaken fra 1999. Leder for kommisjonen, Helen Sæter, sier det derfor er vanskelig å mene noe konkret om den på nåværende tidspunkt. Hun forteller at det er uvanlig at en begjæring sendes til kommisjonen før politiet er ferdig med etterforskningen.Politistasjonssjef ved Larvik politistasjon, Tor Eriksen, har tidligere uttalt til VG at han ikke ser for seg at etterforskningen vil kunne avsluttes før på nyåret. Kommisjonen har i dag om lag 120 begjæringer til behandling. Venn av siktede: Ante ikke at han tidligere var dømt for drap – Men jeg vil tenke at det er naturlig at denne saken vil bli gitt en prioritet hvis vi får den på bordet. Vi kommer til å se på den med en gang om vi får inn begjæring i denne saken, og da vil vi ta stilling til om vi trenger å ta en ytterligere utredning av saken, sier Helen Sæter. Det er stor variasjon i hvilke type utredninger kommisjonen ønsker å utføre i forbindelse med gjenopptakelsesbegjæringer, og derfor er det også vanskelig å anslå hvor lang saksbehandlingstiden er. – Vi må i alle saker legge fram begjæringen for den andre parten. Noen saker behandles raskt, mens andre krever mye arbeid. Vi ønsker ikke å være avhengig av hva politiet foretar seg, sier hun.
Den mulige oppklaringen av Kristin-saken bør ses på som et varsku, snarere enn en stor bragd, mener tidligere polititopp Finn Abrahamsen.