Norges mest prioriterte fange
Det var en noe spesiell seanse som fant sted da Ila-direktør Knut Bjarkeid uttalte seg til mediene etter at han hadde avgitt vitnemål i saken massedrapsmannen Anders Behring Breivik anla mot staten i fjor. Bjarkeid unngikk konsekvent å svare direkte på spørsmål som hadde med den dømte terroristen å gjøre, og snakket standhaftig, og uten å la seg distrahere, om soningsforholdene til de andre innsatte på den beryktede «Avdeling G» i stedet. «Dette er alvorlig sinnslidende personer som er glemt og som kanskje er den mest marginaliserte gruppen mennesker i Norge. De sitter i en kjeller – i fengsel – og det er ingen som bryr seg om dem. ... Dette er tapere som bare blir sykere og sykere av å sitte isolert i fengsel». Les også: Flyforbud over Skien fengsel under Breivik-sakenSå uten å nevne barnedrapsmannens navn, men ved samtidig i å gå langt i å tilkjennegi sin egen avmakt som direktør overfor folk han var satt til å ta vare på, fikk han like fullt frem poenget: Det er fanger i fengselet han styrer som får krenket sine menneskerettigheter. Men Anders Behring Breivik er ikke en av dem. Bjarkeid hadde ansvaret for terroristen fra rett etter overfallet 22. juli 2011, og til rettssaken var over. Man visste så godt som ingen ting om mannen som kaldblodig hadde drept 77 mennesker. En oppgave var viktigere enn noen annen: Forbryteren skulle «for enhver pris» holdes i live til rettssaken var over. Han skulle ikke gis mulighet til å rømme. Han måtte beskyttes mot alle tenkelige angrep. De som passet på ham måtte beskyttes mot ham. Og han måtte ikke gis muligheten til å ta livet av seg. På det tidspunkt han ble arrestert og en god stund fremover måtte man forholde seg til mange av de opplysningene drapsmannen selv hadde gitt i avhør og i det såkalte manifestet. At han var en del av en større organisasjon. At han var forpliktet til å prøve å rømme for å gjennomføre nye aksjoner med våpen han hadde forhåndslagret utenfor. Alle midler, drap, gisseltagning, etc., var virkemidler han ville og kunne ta i bruk. Utøya-offer: – Jeg tror på deg, BreivikUnder rettssaken i fjor presenterte regjeringsadvokaten et brev skrevet av Anders Behring Breivik hvor han ramset opp 10 til 15 gjenstander han hadde tilgang på i fengselet som kunne brukes og fysiske kampteknikker han behersket som han kunne anvende til å «nøytralisere» fengselsbetjentene med. Det man anså som den største faren, ifølge Bjarkeids vitnemål, var likevel at Anders Behring Breivik skulle bli glemt av sine støttespillere. Terroristen var og er lite opptatt av hva det norske folk måtte mene om ham. Men hvis det ble slutt på oppmerksomheten fryktet både fengselsledelsen og den helsemessige ekspertisen at det kunne lede til nye, desperate handlinger. Siden rettssaken ble avsluttet og dommen falt i august 2012, fikk han en periode kommunisert via brev med politiske sympatisører rundt omkring i verden. Da denne muligheten ble strammet inn senere samme høst, skaffet han seg oppmerksomhet ved å klage på soningsforholdene. I 2013 anmeldte han fengselsledelsen og justisministeren for torturlignende soningsforhold som følge av isolasjon. Breivik vant mot staten: Les hele dommen herSaken ble henlagt i 2014. I 2015 stevnet han staten i et sivilt søksmål. Saken ble ført for Oslo tingrett i mars i fjor, i Skien fengsel hvor han for tiden soner. I april fikk han delvis medhold i en omstridt dom som slo fast at hans menneskerettigheter var krenket i strid med konvensjonens artikkel 3. En uke senere ble det klar at staten ville anke. Tirsdag starter saken. Uansett utfall vil den kunne ankes til Høyesterett. Behring Breiviks advokat Øystein Storrvik har sagt at han vil ta saken helt til Den europeiske menneskerettighetsdomstolen i Strasbourg om nødvendig. Til sommeren har barnemorderen sittet fengslet i seks år. Når hele denne prosessen er over vil han kunne begynne å forberede seg på søke om prøveløslatelse, som i teorien kan skje når han har sittet i ti år. Slik kan han holde oppmerksomheten gående og seg selv beskjeftiget i tiden fremover. Det er ingen av hans tidligere medinnsatte på Avdeling G som kan drømme om hverken de soningsforholdene, den daglige oppfølgingen eller den muligheten til å få prøvet sine rettigheter på samme måte. Anders Behring Breivik er potensielt Norges farligste fange med en demonstrert vilje og evne til hensynsløs og ekstrem vold som ingen andre har utvist. Han er derfor også den best bevoktede. Den mest ressurskrevende. Og slik sett også mest privilegerte.
I dag starter ankesaken der staten er dømt for brudd på menneskerettighetene til Norges mest ressurskrevende fange.