Mener flerkulturelle er uinteresserte i å ta lederverv
VG har foretatt en spørreundersøkelse blant de 127 styremedlemmene i de 18 norske fotballkretsene. 84 har avgitt svar, noe som gir en svarprosent på 66 prosent. Antall svar og feilmargin varierer fra spørsmål til spørsmål. På det meste er usikkerheten 12,8 prosent, på det minste 2,5 prosent. Undersøkelsen er utført i perioden 21. februar til 20. mars ved hjelp av programmet Surveyxact. I tillegg har VG spurt hver av de 28 klubbene i Tippeligaen og Toppserien om hvor mange av de 186 styremedlemmene som har etnisk minoritetsbakgrunn. Med personer med etnisk minoritetsbakgrunn, tar VG utgangspunkt i definisjonen til Likestillings- og diskrimineringsombudet: «Betegnelsen innvandrer benyttes om personer som selv har innvandret og som har to utenlandsfødte foreldre. Hos Statistisk sentralbyrå (SSB) tilsvarer dette «førstegenerasjons-innvandrere uten norsk bakgrunn». Barn av innvandrere, født i Norge, faller utenfor denne definisjonen. De er imidlertid en undergruppe av kategorien personer med innvandrerbakgrunn eller personer av etnisk minoritetsbakgrunn.» Under betegnelsen «flerkulturell» har VG tatt utgangspunkt i regjeringens definisjon: «Flerkulturell, eller tokulturell, beskriver mennesker som har ferdigheter, kompetanse eller verdier knyttet til eget eller foreldres liv i flere samfunn eller tilknytning til ulike etniske grupper. Det vil si at en person født i Norge med foreldre fra Pakistan og som har kompetanse både i norsk og urdu, er flerkulturell. På spørsmål om i hvilken grad lederne i norsk breddefotball mener flerkulturelle virker interessert i å på seg verv, svarer 59,8 prosent at gruppen virker lite eller svært lite interesserte. VG-KÅRING: Fotball-Norges fremste på integrering - Da jeg var fotballtrener klarte vi å få i gang noen dugnader, men det var kjempevanskelig. Foreldre med etnisk minoritetsbakgrunn er ikke vant med frivillighet. Derfor måtte vi diskutere med dem, prøve og feile - før vi så fikk det til, sier Mikail Bulut (29) til VG. Han er kretsstyremedlem i Buskerud fotballkrets og har etnisk minoritetsbakgrunn. Det gjør ham unik. Én av 84 VG har bedt lederne i norsk breddefotball om å redegjøre for sin bakgrunn. Undersøkelsen er sendt ut til samtlige 127 kretsstyremedlemmer i de 18 fotballkretsene i Norge. Medlemmene representerer klubber fra landets 19 fylker. 84 av styremedlemmene har besvart spørsmålene - Mikail Bulut er den eneste med etnisk minoritetsbakgrunn. - Jeg mener man må forsøke å finne ut hvorfor få med minoritetsbakgrunn sitter i lederverv i fotballen. Man bør prøve ulike tilnærminger og prøve å skape en diskusjonsarena for å finne ut hva som fungerer for å få gruppen engasjert, sier Bulut. - Hadde fotball blitt en bedre arena for integrering hvis flere flerkulturelle var i lederverv? - Ja, det er klart. Akkurat som i alle andre sammenhenger. Hvis 20 prosent av laget er spillere med minoritetsbakgrunn, er det bedre for styret jo nærmere man kommer det tallet. Med flere med minoritetsbakgrunn i styret ville en stor gruppe spillere vært bedre representert, og styrene ville hatt bedre forståelse for de problemene som oppstår. Det gjelder både på banen og utenfor, sier Bulut. - Minst like engasjerte SV-politiker Akhtar Chaudhry har selv to barn som driver med idrett. Han har en mer blandet erfaring: - Noen ganger sliter klubbene med å få med personer med minoritetsbakgrunn, andre ganger er de minst like engasjerte som alle andre og det er faktisk foreldre med majoritetsbakgrunn som også glimrer med sitt fravær. Bildet er usikkert og varierer, sier Chaudhry til VG. - Det viktige er at personer med minoritetsbakgrunn vet hva idretten er, og at de drar andre med. Det er svært viktig for å tilegne seg kompetanse i et demokratisk, kunnskapsbasert samfunn, sier den pakistansk-norske SV-politikeren. Tror klubbene må starte Professor Åse Strandbu ved Norges Idrettshøgskole tror mangelen på flerkulturelle i styrerommet handler om at man gjerne rekrutterer «sine egne»: - Jeg tror at rekrutteringen til slike verv gjøres gjennom nettverk hvor man får med folk man kjenner. Og styremedlemmer kjenner ofte andre som er lik dem selv. Det blir en forsterkende effekt. De som er inne rekrutterer folk som er like dem selv, sier Strandbu. Mens professor Mari Kristin Sisjord, som også tilhører Norges Idrettshøgskole, tror det kan være klubbene som sitter med nøkkelen her. VGs kartlegging viser at ingen av toppklubbene - hverken de 16 i Tippeligaen eller de 12 i Toppserien - har styremedlemmer tilhørended en etnisk minoritet. - Jeg tror det må jobbes mer fra klubbenes side. Skal du få til mangfold og representasjon, må det være en politisk satsing og bevissthet rundt det. Likestilling blant kjønnene er en god sammenligning. Det har ikke kommet uten at det har vært kvotering og arbeid på det, sier Sisjord.
Lederne i norsk breddefotball mener det er vanskelig å nå ut til personer med etnisk minoritetsbakgrunn. Kretsstyremedlem Mikail Bulut (29) synes klubbene bør prøve hardere.