Drepte barn og blodig kynisme: Dette må du vite om Jemen-krigen
Den 9. august i år kjørte en buss full av skolebarn mot et marked i Sadaa-regionen i nordlige Jemen , der de skulle stoppe for å kjøpe mat. Uten at noen av barna i bussen visste det, hadde allerede et angrepsfly fra Saudi-Arabia bussen i siktet i luftrommet over dem. Rett etter at bussen stoppet, fyrte flyet av et amerikanskprodusert bombemissil som traff målet. 51 mennesker ble drept . 40 av dem var barn . – Jeg skrek. Noen barn lå drept rundt meg, og én lå drept i armene mine. Jeg prøvde å rømme vekk ved å dytte den døde kroppen unna, sa åtteåringen Mohammed Khaled Alsaady, som overlevde, til VG i august. Hvorfor ble disse barna drept? Hvordan endte den fastlåste katastrofen i Jemen opp slik? Og finnes det en ende på lidelsen? Torsdag skal de krigende partene i Jemen etter planen møtes til lenge etterlengtede fredssamtaler i Sverige Her går VG igjennom det du må vite om krigen og hvordan den kan slutte.Våren 2011 reiste store deler av Jemens befolkning seg opp i protest mot det sittende regimet til president Ali Abdullah Saleh. Han hadde da vært president for Nord-Jemen siden 1974 og for et samlet Jemen siden 1990. Demonstrantene tvang Saleh til å gå av og makten ble på papiret overført til Abdrabbuh Mansour Hadi i november 2011. Overgangen var kaotisk og alt annet enn tilfredsstillende for befolkningen, som ønsket seg bedre, mer stabile liv. I tiden som fulgte økte arbeidsledigheten kraftig, tilgangen på mat ble mer usikker, «al-Qaida på den arabiske halvøy» gjennomførte en rekke selvmordsangrep og en separatistbevegelse ble sterke sør i Jemen.Det økende kaoset la grunnlaget for en kommende krig: Sentralt på den ene siden sto de såkalte «Houti-opprørerne». Det er en politisk opprørsgruppe, egentlig kalt Ansar Allah, som ble dannet på 90-tallet i nordlige Jemen. Gruppen ble grunnlagt av Hussein Badreddin al-Houiti fra den sjiamuslimske Zaidi-sekten. Under et opprør ledet av al-Houti i 2004 ble den religiøse, politiske og militære lederen drept av soldater fra den jemennitiske hæren. Opprørerne tok siden al-Houtis navn, og kampene med myndighetene i hovedstaden Sanaa fortsatte. De var i opposisjon til president Salah, som de beskyldte for å massiv korrupsjon og for å ha tette bånd til Saudi-Arabia og Vesten. Houitene tok derfor også en aktiv rolle under demonstrasjonene mot Salah i 2011.I 2014 gikk to gamle rivaler sammen: President Saleh, som hadde mistet makten i 2011, allierte seg med Houtiene for å kunne holde på noe av den uformelle makten han fortsatt hadde. Flere soldater fra hæren forble lojale til Saleh, til tross for at han mistet president-embetet i 2011. Med denne alliansen i ryggen, rykket opprørerne fra sin maktbase i nord mot hovedstaden Sanaa - i et forrykende tempo. Den sittende presidenten Hadi flyktet til Saudi-Arabia. Mens Jemen lenge har vært Midtøstens fattigste land, er deres mektige nabo Saudi-Arabia et av verdens rikeste. Ledelsen i det islamistiske og totalitære regimet så på houtienes overtagelse av hovedstaden Sanaa som en umiddelbar trussel. Samtidig anklaget de sjiastormakten Iran for å støtte opprøret og fryktet Irans økte innflytelse i Jemen. Hva gjorde Saudi-Arabia? En ung ambisiøs kronprins ved navn Mohammed bin Salman, ble forfremmet til forsvarsminister i januar 2015. Han var da bare 29 år gammel. To måneder senere bestemte han at Saudi-Arabia skulle angripe houtiene i Jemen, og han allierte seg med president Hadi, som hadde rømt landet. Bin Salman fikk også med seg en koalisjon av andre arabiske stater, der De forente arabiske emirater har vært de mest aktive. Samtidig har USA støttet Saudi-Arabias militæroperasjon i Jemen og solgt landet missilene som brukes til massedrap på sivile. Det norske oljefondet investerer stort i selskapet som selger disse bombene til Saudi-Arabia. Norge har også gjennom krigen solgt våpen og ammunisjon til Emiratene, som har begått krigsforbrytelser i Jemen.Katastrofal. På tidspunktet da krigen startet og utviklet seg i en svært blodig retning, var også Syria-krigen inne i sin aller verste fase. Syria-krigen, som også hadde en større konsekvens for Europa i form av økt strøm av flyktninger, fikk mer oppmerksomhet av verdens politikere og den internasjonale pressen, det til tross for at lidelsene i Jemen var enorme: FN sluttet å telle døde i 2016. Da var over 10.000 mennesker drept i krigen. Over 50.000 er såret, og sivile utgjør flertallet av ofrene. Over tre millioner mennesker er drevet på flukt siden konflikten brøt ut. FN og hjelpeorganisasjoner frykter en massiv sultkatastrofe i Jemen der over 22 millioner mennesker er avhengig av humanitær hjelp. Over åtte millioner mennesker lever på randen av hungersnød.Den unge kronprinsen i Saudi-Arabia trodde i utgangspunktet at houtiene ville miste makten med en rask og effektiv militæroperasjon i 2015. Det ble aldri slik. Flere mener at Houti-opprørerne nå har mer sympati og er sterke enn da krigen startet. Saudi-Arabia og deres allierte har ikke klart å ta over betydelige landområder. Houtiene holder fortsatt den strategisk viktige havnebyen Hodeida og hovedstaden Sanaa. Fordi ingen av partene har klart å få et militært overtak etter fire år med krig, har krigen blitt helt fastlåst. Ingen vil gi opp og fredsforhandlinger har aldri blitt noe av. Etter planen skulle samtaler mellom den saudistøttede regjeringen og Houthi-opprørerne starte starten tidligere i høst i regi av FN i Genève. Initiativet falt sammen da Houthi-opprørerne aldri dukket opp. De nektet å forlate hovedstaden Sanaa, og sa at de ikke hadde fått noen garanti fra FN om at de ville kunne vende tilbake etter samtalene i Sveits.Nye fredssamtaler om Jemen skal etter starte i Stockholm i Sverige i dag. Sist torsdag bekreftet Houthi-opprørerne at de vil delta på betingelse av at de kan få dra tilbake til Jemen etter samtalene. Jemens internasjonalt anerkjente eksilregjering har uttalt at den vil delta i de planlagte samtalene. Tirsdag kom nyheten om at de krigførende partene er enige om å utveksle flere tusen fanger. Avtalen er inngått i forkant av fredssamtalene. – Dette er et steg i riktig retning mot å bygge tillit blant jemenitter, sier Det internasjonale Røde Kors’ talsperson Mirella Hodeib, ifølge NTB. Om samtalene fører frem vil barn som åtte år gamle Mohammed Khaled Alsaady, som overlevde bussangrepet som drepte hans venner, kunne vokse opp i fred. Men samtaler i Sverige er bare en sped begynnelse. Veien til virkelig fred i Jemen vil fortsatt være uforutsigbar, komplisert og mest sannsynlig blodig.
Torsdag møtes partene i Jemen-krigen til fredssamtaler i Sverige. Det kan være begynnelse på slutten for verdens verste humanitære katastrofe.