Frafjord Johnson: Bistandsforvaltningen forvitrer
– Bistandsforvaltningen er i ferd med å forvitre, både når det gjelder kapasitet og kompetanse. Det som da skjer når man ikke har kapasitet på innsiden av systemet, er at man får større bruk av eksterne konsulenter og tjenester. Dette er dyr bistand, sier Hilde Frafjord Johnson. Mellom 1997 og 2005 satt hun som utviklingsminister i to perioder, under henholdsvis Bondevik I og II. I ettertid har hun vært Unicefs visedirektør og FNs spesialutsending til Sør-Sudan. Etter at hun vendte tilbake til norsk politikk i mars som generalsekretær i Krf, har hun deltatt i arbeid med KrFs nye utviklingsmelding. Den ble sluppet i forrige uke og partiet ønsker en «forvaltningsreform» av norsk bistand. – Vår løsning på forvitringen av bistandsforvaltningen, er at Norad (UDs underetat, journ. anm.) skal overta mesteparten av norsk bistand og at kapasiteten deres må økes tilsvarende, sier Frafjord Johnsen.Hovedspørsmålet blir bruken av konsulentselskaper i norsk bistand, mener hun. – Det er vi opptatt av og det handler om pengebruk. Vi må sørge for at vi bruker hver krone så effektivt som mulig. Det bidrar sjeldent bruk av konsulenttjenester til. Jeg er kritisk til det vi nå ser, som er i ferd med å bli en trend internasjonalt, sier Frafjord Johnson. – Brukte man konsulenter på denne måten i din tid som utviklingsminister? – Jeg vil ikke slå meg på brystet og si at dette ikke kunne skjedd da også, men dette har helt klart økt omfang de siste årene og det er betenkelig, svarer Frafjord Johnsen.Krf-leder Knut Arild Hareide deltok på Dagsnytt 18 onsdag ettermiddag i en debatt om norsk bistand og VGs omtale av International Law and Policy Institute (ILPI). – Jeg er glad for det arbeidet som VG har gjort. Vi bruker over 30 milliarder. Vi har ikke en egen minister på dette saksområdet. Vi har nesten ingen debatt om det. Jeg vil si det er veldig liten interesse rundt det, sa han og mener det er en sammenheng mellom «forvaltningens forvitring» og opplysningene som fremkommer om bruken av ILPI, sa Hareide i debatten. UD besluttet onsdag å gå gjennom sitt eget regelverk knyttet til tildelinger av bistandsmidler gjennom såkalte tilskuddsavtaler, som har en mindre grad av åpenhet enn det anbudsprosesser har. ILPI har fått 63 av sine totalt 180 millioner gjennom slike tilskuddsavtaler siden etableringen i 2009. Konsulentselskapet selv mener tilskuddene inngår i åpen konkurranse gjennom at alle kan søke. På den andre siden får ikke offentligheten vite hvem som har søkt eller hvorfor mottageren fikk tildelingen. ILPI-sjefen: Vi konkurrerer om alle oppdragArbeiderpartiet støtter UDs egne undersøkelser. – Her må UD få fakta på bordet og rydde opp der det er nødvendig. Det er særlig viktig å skille tydelig mellom utlyste anbud og tilskudd basert på søknad. Vi må også få belyst hvilke satser for administrasjon som er lagt til grunn, uttaler Anniken Huitfeldt, leder for Utenriks- og forsvarskomiteen til VG. Jørund Rytman, bistandspolitisk talsmann i Fremskrittspartiet (Frp), kaller sakene om ILPI «oppsiktsvekkende». – Generelt har jeg hatt en mistanke om ting som dette ut i fra de tips og innspill jeg har mottatt siden jeg tok over denne rollen fra Per Sandberg. Bistandsbudsjettet har vokst for fort og blitt for stort til at man kan ha full kontroll på det. Vi har fått en bistandsindustri med sterke egeninteresser, sier Rytman, som legger til: – Selv knusende kritikk fra Riksrevisjonen har ikke satt en demper på de andre partienes konkurranse om hvem som bevilger mest penger til bistand. Bård Vegar Solhjell, medlem i Utenriks- og forsvarskomiteen, påpeker at mange aktører gir viktige bidrag til norsk utenrikspolitikk. – Men det er viktig at det er åpenhet og transparens rundt det. Jeg synes UD bør gå gjennom sin praksis i lys av dette og forsikre seg om at den er god, sier Solhjell.
Norges tidligere utviklingsminister mener det er fare på ferde for forvaltningen av norsk bistand.