Kyllingdebatten: Listhaug: Kreves mer forskning rundt vaksine
ARTIKKELEN ER OVER FIRE ÅR GAMMEL – Det kreves mer forskning og mer tid før man kan konkludere på det. Men jeg er glad for at man ser positiv utvikling så langt, sier hun til VG. Etter en massiv debatt om narasinbruk i kyllingfor, har forbrukerne vært usikre. Salget av norsk kylling stupt, og produsentene innrømmer at de har fremskyndet prosessen for å finne et alternativ til det omstridte stoffet. – Jeg vil si at det er positivt at bransjen har tatt forbrukernes bekymring for Narasin på alvor og at de derfor allerede nå kan tilby kylling som er produsert uten bruk av dette stoffet, sier hun. BAKGRUNN:Omstridt stoff i kylling erstattesMagne Kaldhusdal ved Veterinærinstituttet har jobbet med fjærfehelse i snart 30 år. Hvis det var opp til han skulle han helst sett at produsentene hadde tatt seg bedre tid når de først bestemte seg å bytte ut det omstridte stoffet. – Jeg vil ikke kritisere bransjen for det de gjør nå. De er utsatt for et press fra markedet om å gjøre dette. Men som vitenskapsmann ville jeg foretrukket at man tok seg litt bedre tid. Det er både en bekymring for dyrevelferden, økonomien i dette og en risiko for økt bruk av terapeutisk antibiotika som er grunnen til dette, sier Kaldhusdal til VG. Kaldhusdal er mannen som nylig startet et fireårig prosjekt som skal gi bransjen svar på hvordan de kan finne fullgode erstattere for narasin. Han håper at forsøkene bransjen nå setter i gang for å erstatte koksidiostatika lykkes, men medgir at utfallet ikke er gitt. – Du vil kunne risikere utbrudd av sykdom i flokker av slaktekylling. Dyrevelferd og helse henger jo nøye sammen. I resten av verden brukes det terapeutiske antibiotika i langt større grad enn i Norge. Det er jo en risiko for at denne bruken kan øke dersom koksidiostatika tas ut av kyllingfôret i Norge. Samtidig vet jeg at bransjen er veldig klar over at økt antibiotikabruk er en uønsket utvikling. De vil da muligens forsøke med andre metoder, sier han.Stortingsrepresentant for Senterpartiet Per Olaf Lundteigen er svært positiv til produsentenes avgjørelse. – Narasin er et antibiotikum og ble pantentgodkjent i USA i 1982. Ifølge norsk lov er det ulovlig å bruke antibiotika i maten til dyrene. Hvis Nortura og Norsk Kylling nå har gitt beskjed om at det ikke skal brukes narasin i kyllingfor, er det svært gledelig, sier stortingsrepresentanten. Lundteigen mener beslutningen viser hvor mye makt den norske forbruker har. – Det er viktig å opplyse forbrukerne om hva de spiser. Jeg har kjempet mot antibiotika i kyllingför i mange år. Narasin skal ikke være et stoff man skal bruke i norsk matproduksjon, det skal forbys, og den jobben er opp til myndighetene og Listhaug. – Tror du, slik som enkelte forskere nå påpeker, at denne overgangen kommer for fort? – Nei, den skulle vært på plass for lenge siden. Hvis antibiotika er nødvendig i kyllingproduksjon, må produksjonsmåten endres. Også nestleder i Bondelaget er positiv til avgjørelse: – Slik jeg har forstått det, dreier dette seg om småskalaforsøk, en slags utprøving av nye vaksiner. Det syntes jeg er veldig bra. Dette kan gi oss god innsikt i konsekvensene for dyrehelse, dyrevelferd og økonomi. Dreier det seg derimot om noe annet og større, overrasker det meg. Jeg kjenner imidlertid ikke saken godt nok til å si noe mer, sier nestleder i Bondelaget, Kristin Ianssen.
Produsentene har bytter ut det omstridte stoffet narasin med en vaksine. Men landbruksminister Sylvi Listhaug mener det kreves mer forskning for å konkludere om vaksinen er en god erstatning.