Peker på IS
ARTIKKELEN ER OVER TRE ÅR GAMMEL Sporene leder til Syria og en krig som er grenseløs.Tyrkias statsminister Ahmet Davutoglu var raskt ute med å si at IS står bak ennå en terroraksjon, denne gang ved Istanbuls største historiske attraksjoner. Søkelyset rettes på ny mot den såkalte islamske stat (IS). De både har vilje og evne til ramme Tyrkia på grufullt vis. I fjor var fredsdemonstranter og aktivister terrormål. I går ble turister rammet. Ifølge Tyrkias president Recep Tayyip Erdogan antas selvmordsangrepet å ha vært utført av en mann av syrisk opprinnelse. Nyhetsbyrået Dogan oppgir at den unge mannen var fra Saudi-Arabia. Uansett holdes IS ansvarlig. Erdogan sa det ikke gjør noen forskjell hvilket navn eller forkortelse de ansvarlige bruker. – Det første mål for alle aktive terrorgrupper i regionen er Tyrkia, fordi Tyrkia bekjemper dem alle med den samme besluttsomhet, sa Erdogan i sin første uttalelse etter bombeterroren i hjertet av Istanbul. To viktige hendelser i fjor endret dramatisk sikkerhetssituasjonen til det verre i Tyrkia: Den såkalte islamske staten (IS) utførte sine første terrorangrep på tyrkisk jord. De fikk ansvaret for to større angrep i Tyrkia, først da 30 ble drept i Suruc like ved den syriske grensen sist sommer og deretter da over 100 ble drept i Ankara i oktober. Målene var fredsdemonstranter og aktivister. I fjor brøt også våpenhvileavtalen mellom den kurdiske PKK militsen og tyrkiske myndigheter sammen, noe som har utløst en ny voldsspiral. Hendelsene gjorde Tyrkia til en krigførende part i Syria, blant annet ved hyppige angrep mot kurdisk milits i grenseområdene. I Tyrkia regnes PKK som en terrorbevegelse. NATO-landet Tyrkia er i frontlinjen til den syriske borgerkrigen. Men selv om Tyrkia er en del av alliansen mot terror, har de som regional stormakt sine egne interesser å ivareta i regionen. Tyrkia kan be om krisemøter i NATO, som da de i høst skjøt ned et russisk krigsfly i grenseområdet mot Syria, men landets egenmektige president, Recep Tayyip Erdogan, gjør som han vil i sin egen bakgård. Vestlige land har for døve ører bedt Tyrkia løse sine problemer med kurderne i forhandlinger og heller fokusere på trusselen fra IS. Men Tyrkia er i full krig med PKK og i sin nyttårshilsen varslet Erdogan en utrettelig offensiv. Han oppga at sikkerhetsstyrkene hadde drept 3100 militante fra PKK i 2015. 200 militære og et ukjent antall sivile er også blitt drept. I tillegg til Tyrkias militære betydning er dette også et nøkkelland for EU, som strever med å håndtere flyktningstrømmen til Europa. Tyrkia har tatt imot flere krigsflyktninger fra Syria enn noe annet land og fortsatt krysser 2000 – 3000 grensen eller farvannet til Hellas hver dag. Mandag oppfordret EU-kommisjonens visepresident Frans Timmermans Tyrkia til å gjøre mer for å stanse folkevandringen. EU har lovet Ankara nær 30 milliarder kroner for å forbedre flyktningenes situasjon i Tyrkia og for å bekjempe nettverkene av menneskesmuglere. I går erklærte både EU og NATO at de står sammen med Tyrkia i kampen mot terrorisme. Det betyr ikke at de står sammen i ett og alt. Samtidig som vestlige land trenger Tyrkias hjelp, er også interessekonfliktene blitt tydeligere.
Tyrkia gir den såkalte islamske stat (IS) ansvaret for terroraksjonen i Istanbul.