For snart to år siden brant 60 hus i Lærdal. Nå kjøper de brakker for å ta i mot flyktninger.
Onsdag ettermiddag publiserte Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi) en oppdatert oversikt over hvor mange flyktninger hver enkelt kommune i Norge har blitt bedt om å bosette i 2016, samt planlagte tall for 2017. Totalt skal 18.000 flyktninger bosettes i løpet av neste år. Her kan du se hele oversikten! Lærdal kommune i Sogn og Fjordane har vedtatt at de skal bosette 15 flyktninger både i 2016 og i 2017. Ordfører Jan Geir Solheim krysser fingrene for at dette lar seg gjøre. Les også: Canada sier nei til enslige mannlige flyktninger– Jeg håper vi er så flinke at vi klarer det. Det er intensjonen, i hvert fall. Jeg har hatt så dårlig samvittighet for dette, sier ordføreren til VG. Til nå har Lærdal tatt imot 16 flyktninger, og så langt har det ikke vært noe asylmottak i bygda. Nå har Solheim tatt tak i situasjonen: Han har selv funnet og kjøpt et brakkerigg. Snart kommer Utlendingsdirektoratet på besøk. – I utgangspunktet ringte jeg rundt til alle som hadde bygg som var store nok, men jeg fikk ingen til å love et mottak over tid – så da tok jeg et privat initiativ, sammen med fire andre. Vi sitter og jobber med saken nå, og det ser ut til at vi kan få det til, sier han. I Lærdal må det trolig bygges nye boliger for å huse flyktningene de neste årene. Etter storbrannen for snart to år siden har det vært vanskelig å skaffe nok boliger, forteller ordfører Solheim. – Det er færre tomme hus, færre innflyttingsklare hus, og det må bygges mye nytt. Alle kommunene må ta i et tak. Dette er ikke noe vi kan vedta oss ut av, sier han. Brannen 18.januar 2014 var det største i Norge i fredstid siden 1923, og rammet 60 hus. 42 totalskadede hus gjorde at over 70 av kommunens drøye 2000 innbyggere ble hjemløse. Nå prøver kommunen å bidra overfor andre mennesker som har mistet hus og hjem. – Jeg er opptatt av å hjelpe mennesker. Alle kommuner har et ansvar nå, sier ordfører Solheim, og legger til: – Det blir sikkert noen utfordringer på veien – men her i Lærdal er vi flinke til å takle motgang. Så du denne? Bred støtte til økt grensekontrollI Porsgrunn sitter Ap-ordfører Robin Kåss, som tidligere har kritisert myndighetene for det han mener har vært en skjevfordeling av antall flyktninger. Da VG snakker med ham onsdag kveld, tar han en titt på de ferske tallene fra IMDi – og ved første øyekast blir han positivt overrasket. – Det kan se ut til at IMDi er i ferd med ta til seg de signalene vi har kommet med over lang tid – at fordelingen av flyktningene må beregnes i forhold til innbyggertall, sier Kåss til VG. UDI: Kan trenge 100.000 nye mottaksplasser neste år Ordføreren trekker frem Larvik, Sandefjord og Tønsberg som eksempler: I den forrige anmodningen ble disse kommunene anmodet til å bosette 72 flyktninger, mens Porsgrunns tall lå på 110. Nå blir samtlige kommuner bedt om å bosette 110 flyktninger hver. Kåss er imidlertid ikke helt fornøyd: – I 2017 blir Porsgrunn bedt om å ta imot 140 flyktninger, mens en stor kommune som Sandefjord blir bedt om 125. Jeg mener det bør være en fordeling på bakgrunn av kommunens størrelse, og her har regjeringen fortsatt en jobb å gjøre, sier ordføreren. Robin Kåss frykter at regjeringen ikke vil gi kommunene nok ressurser til å takle flyktningstrømmen. – Det er avgjørende at flyktningene som blir bosatt, får seg en utdannelse og kommer ut i arbeid. I Porsgrunn planlegger vi mange tiltak for å bedre integreringen, men vi er avhengig av midler, sier han. Les også: Regjeringen vil fengsle grunnløse asylsøkere
Ordfører Jan Geir Solheim (Sp) tar imot flyktningene med åpne armer, til tross for at over 70 av den lille kommunens egne innbyggere mistet sine hjem i fjorårets storbrann.