Kommentar: Hellas trenger bank, ikke juling
Skjønt – gjeld i seg selv behøver ikke være trøblete, ikke engang milliardgjeld. Bare spør Kjell Inge Røkke. Krisen oppstår idet forutsetningen for å nedbetale lånet endres. Hvis du ikke lenger har inntekter, eller det du får inn må brukes til livsopphold og det ikke er rom for å legge noe til side, da begynner banksjefen å svette. Slik er det for Hellas , og derfor sover kreditorene i Europa og USA ganske dårlig nå. Årsaken til gjeldskrisen er mer sammensatt enn det insisterende narrativet om korrupsjon og late grekere. Også utlånerne og deres motiver for blant annet å selge forsvarsmateriell til Hellas må tas med i betraktningen. Det er lov å mene at grekerne får seile sin egen sjø, men det avslører også historisk uvitenhet og geopolitisk tunnelsyn.Uansett skylder Hellas omverdenen 323 milliarder euro. Det er i underkant av tre tusen milliarder kroner, eller et par norske statsbudsjetter. Ingen tror for alvor at grekerne noen gang vil kunne betale tilbake hele denne summen, men ingen ønsker heller å ta de tapene som normalt ville fulgt gjeldsforhandlinger i et konkurs- eller refinansieringsoppgjør. Så er det da heller ingen ting som er normalt i denne situasjonen. Selv om det dreier seg om økonomiske utfordringer, internasjonal finans og enorme pengesummer, handler ikke dette om økonomi. Den greske gjeldskrisen har bare en løsning, og den er politisk. Fordi hele valutaunionen er et politisk prosjekt.Derimot er konsekvensene av politikernes beslutninger i høyeste grad et økonomisk anliggende. Dersom EU i den politiske prosessen lander forkjært, kan det bli opptakten til en nedtur som får finanskrisen i 2008 til å fremstå som et juleball. Dette preget fredagens fiaskomøte mellom eurogruppens finansministre som satt tre timer bak lukkede dører uten å enes om vilkårene for å utbetale det resterende nødlånet på 7,2 milliarder til Hellas. Før påske ble dette møtet betegnet som helt avgjørende for grekernes videre skjebne i eurosonen. Men nok en gang endte det hele i frustrasjon og sammenbrudd. Den venstreradikale Syriza-regjeringen i Aten har fortsatt ikke etterkommet kravet fra EU og Det internasjonale pengefondet (IMF) om å presentere troverdige reformer for å få landet på økonomisk fote. En liste som skulle legges frem i februar, lar stadig vente på seg. En opplagt tolkning av det resultatløse møtet ville være å lese det som den endelige bekreftelse på at eurogruppen styrer mot gresk sorti fra valutaunionen. Bookmakerne gjør det, og i hele helgen har ulike Brussel-kilder lekket sin oppgitthet over den greske regjeringen til ulike medier.Men to uttalelser tyder på noe helt annet: Den ene er forbundskansler Angela Merkels forsikring om at «alt må gjøres for å forhindre at Hellas går tom for penger innen en avtale om nye nødlån er på plass». Det sa hun etter en ekstraordinær samtale med den greske statsminister Tsipras på torsdag, hvor de ble enige om ikke å avsløre hva de var blitt enige om. Men utsagnet er på nivå med sentralbanksjef Mario Draghis garanti om å «gjøre det som gjøres må» for å redde euroen. Den andre kom fra Østerrikes finansminister Hans Jörg Schelling som i et intervju med The Times lørdag lekket en felles forståelse fra møtet i eurogruppen: «Det finnes ingen exit fra euroen, kun fra Den europeiske union». Utlagt: det kommer ikke til å skje.Et tredje forhold som underbygger det scenarioet, er at amerikanske myndigheter og finansinstitusjoner – som ikke er helt uvesentlige premissleverandører for IMF – frykter at en såkalt Grexit vil utløse ny finanskrise. Ifølge Financial Times avviser amerikanerne påstander fra Europa om at gresk euroexit allerede er priset inn i markedene, og at både banker og nasjonale økonomier er rustet til å tåle en Hellas-konkurs. Det vet ingen. Husk Lehman Brothers-kollapsen, er omkvedet. Er det noe finanskrisen lærte oss, er det at små sjokk kan starte en spiral som kommer ut av kontroll. Å drive Hellas ut av euroen er å ta en veldig stor og unødvendig risiko med den globale økonomien Eksperter Financial Times har snakket med i IMF og på Wall Street mener at selv om EU vil makte å håndtere de umiddelbare rystelsene ved en kontrollert Grexit, er det de uanmeldte etterskjelvene som er farlige. Noe investeringsbanken Lehman Brothers' sammenbrudd er det fremste eksempel på.At Syriza kom til makten på et program som var et eneste langt oppgjør med EU-initierte nedskjæringer, er ikke vanskelig å forstå. Grekerne var slitne av det hele. Men de sliter også med den usikkerheten som Syriza nå påfører dem. Deres egne låneinstitusjoner tømmes. Hellas trenger ikke mer juling, men en solid bank. I en meningsmåling som ble publisert i den greske avisen Vima i går, sier tre av fire grekere at de ønsker et kompromiss med kreditorene. Like mange vil at Hellas skal beholde euroen, mens hele åtte av ti sier at landet må forbli i EU. Samtidig uttrykker 36,9 (!) prosent av velgerne tillit til den sittende Syriza-regjeringen, mens det konservative partiet Nytt Demokrati ligger rundt 22 prosentpoeng. Gjeldskrisen omtales som en gresk tragedie. Uten stram regi kan den fort bli et globalt drama
Hvis du skylder banken en million kroner, har du et problem. Hvis du skylder banken en milliard, har banken et problem. Det er Hellas-krisen i et nøtteskall.