Slik vil Obama redde klimaet
USAs president Barack Obama gjorde klima og miljø til en fanesak i det han gikk inn i sine to siste år i Det hvite hus, og vurderer klimapolitikken som svært viktig for sitt ettermæle. Mandag kveld la han frem planen som skal redusere de store amerikanske klimautslippene. – Jeg er overbevist om at ingen utfordring er større enn klimaendringer for vår generasjon, sa Obama under pressekonferansen i Washington, og la til: – Vi ser ikke bakover, vi ser framover. Når verden står overfor sine største utfordringer, viser USA veien framover. Det er det denne planen handler om, sa Obama under kveldens pressekonferanse. Målet med «Clean Power Plan» er å kutte karbonutslippene fra den amerikanske kraftsektoren med 32 prosent frem til 2030, sammenliknet med nivået i 2005. Det er første gang USA innfører begrensninger på utslipp fra kraftverk, og ifølge Obama selv det viktigste tiltaket USA har gjort for å bekjempe klimaendringer. Les også: Jens Ulltveit Moe: – Jeg er ferdig med olje– Det er ekstremt bra. Nå, for første gang, begynner USA virkelig å bevege seg i klimapolitikken. Det har verden ventet på veldig lenge. Ting har stått stille, blant annet fordi alle, fra Kina og nedover, har kunnet bruke det som en unnskyldning at USA ikke gjør noe, sier Rasmus Hansson i Miljøpartiet De Grønne til VG. Også klima- og miljøminister Tine Sundtoft mener Obamas klimaplan er gode nyheter. – USA har knekt koden: Landet klarer å kombinere økonomisk vekst med kutt i klimagassutslippene. Obamas nye reguleringer vil gi verdens beslutningstakere klare signaler om at det grønne skiftet er i gang. Dette viser at fremtiden ligger i investeringer i klimavennlig teknologi, sier Sundtoft. Hun mener det er helt avgjørende at USA kommer med klare signaler før klimaforhandlingene i Paris i desember. – Sammen med den nye politikken i Kina er dette det mest positive som har skjedd på det internasjonale klimaområdet. Vi snakker jo her om verdens to største utslippsland, sier Sundtoft, som mener Obamas plan vil legge press på etternølerne i klimaforhandlingene. – Jeg regner for eksempel med at Australia nå må komme på banen med sitt klimamål, som ett av de siste OECD-landene, sier Sundtoft.Kullkraft står i dag for 40 prosent av de totale amerikanske utslippene. Målet er at kull gradvis skal kunne erstattes med andre, fornybare energikilder, som sol-, vind-, og atomkraft. Dermed vil tiltakene særlig gå utover kullkraftverkene. Det ventes at deres bransjeorganisasjoner vil gå til frontalangrep på de nye reguleringene i domstolene. Også gruveorganisasjoner og politikere fra delstater med mye kullkraft har varslet søksmål, melder NTB. Obama står dermed overfor en tøff kamp i domstolene. Trolig vil saken havne i høyesterett, hvor de ulike dommerne tidligere har gitt uttrykk for ganske forskjellige syn på føderale miljøreguleringer. Dommere utnevnt av demokratiske presidenter, har generelt vært mer positive enn de som er utnevnt av republikanske presidenter. Et viktig spørsmål blir om EPA går utover sine fullmakter når det innfører omfattende reguleringer med store økonomiske konsekvenser. Siden det har vist seg omtrent umulig å få klimavennlige lover vedtatt i Kongressen, har Obama i stedet bedt EPA stramme inn reguleringene av utslippene innenfor rammene av dagens lovverk.Den amerikanske presidenten advarte i kveld om farene ved klimaendringene, og understreket at dersom verden ikke handler nå, kan konsekvensene av klimaendringer bli umulige å reversere. – Ingen land kan stoppe klimaendringene alene. Men i desember har vi en mulighet til få på plass en av de mest ambisiøse klimaavtalene i historien, la han til. Ifølge Obama-administrasjonens beregninger vil kostnadene av utslippskuttene beløpe seg til om lag 8.4 milliarder dollar årlig fram til 2030. Den faktiske prislappen vil ikke være klar før de ulike statene har besluttet hvordan de skal nå sine utslippsmål, melder nyhetsbyrået AP.
USA skal kutte en tredjedel av utslippene fra kraftsektoren innen 2030, ifølge president Barack Obama.