Derfor stuper dødstallene på norske veier
– Da nullvisjonen ble vedtatt i 2001, var vi svært påpasselige med å omtale nullvisjonen som en visjon – i dag tør jeg å se på det som et mål Det sa veidirektør Terje Moe Gustavsen under en pressekonferanse onsdag, der veivesenets handlingsplan for de neste seks årene ble presentert. – Det er selvfølgelig den teknologiske utviklingen primært som bidrar til at vi i dag kan se dette som et mål, kanskje til og med ikke i en helt uoverskuelig fremtid, fortsatte han. I 1970 gikk 560 menneskeliv tapt i trafikken, mens de foreløpige tallene fra 2017 viser at 109 mennesker ble drept. Risikoen for å bli drept og hardt skadet i trafikken er perioden 1970 – 2017 redusert med hele 95 prosent. Men visjonen, og målet, er at ingen skal dø eller bli hardt skadd.Gustavsen mener at vi står midt oppe i en akselererende teknologisk utvikling som bidrar til å få tallene ned, og kan være med på å ta nullvisjonen fra visjon til mål. – Det er ikke tvil om at teknologi blir mye mer sentralt i veldig mange sammenhenger, sa han, og trekker fram at blant annet skredovervåkning revolusjoneres gjennom bruk av droner. – Er det droner som skal gjøre veiene sikrere? – Blant annet, men når det gjelder biler tenker jeg også på at vi ser teknologier som for eksempel gjør at bilen ikke krasjer inn i bilen foran deg, sier han til VG, og utdyper: – Etter hvert vil vi få teknologi i biler som tar en del avgjørelser og sørger for at enten du er sjåfør eller passasjer, så kommer du ikke i farlige situasjoner. Det finnes også teknologi som kan følge med på at du ikke sovner. Gustavsen mener mye av den nye teknologien som kommer har sammenheng med utviklingen av selvkjørende biler. – På veien frem til selvkjørende biler vil vi få mange teknologiske forbedringer som også vil bidra til transporteffektivitet og reduksjon av klimagassutslipp. I et tiårsperspektiv er det viktigere enn de rene selvkjørende kjøretøyene.Ifølge Gustavsen blir slik teknologi en driver i utviklingsarbeidet fremover, og veivesenet vil satse på flere pilotprosjekter fremover. – Vi har jo fått en lov som sier noe om hvordan vi skal håndtere selvkjørende biler – og det er vi som er satt til å forvalte den. Vi har allerede fått inn søknader, i første omgang for begrensede operasjoner. Samtidig understreker han at det ikke er bare én ting som får ned ulykkestallene. I tillegg til nye teknologier, vil veivesenet fortsette med informasjonskampanjer. Veidirektøren mener dessuten utbedringen av veinettet og redusering av vedlikeholdsetterslepet vil bedre sikkerheten. Fagsjef Tori Grytli i Trygg Trafikk mener det er bra å ha ambisiøse mål, men mener det er et stykke til nullvisjonen blir et mål som kan oppnås. – At ny teknologi vil bidra til reduksjon i døde og hardt skadde er det ikke tvil om, men spørsmålet er hvor raskt det vil skje. Hun mener man må passe på å ikke tro at ny teknologi skal løse dette på kort sikt, og at man i mange år må ha fokus på et bredt knippe av tiltak, som drift, vedlikehold, kontroll, informasjon og opplæring.
Statens vegvesen mener nullvisjonen for tap av liv i trafikken er i sikte. Hovedgrunnen? Ny teknologi, blant annet fra utviklingen av selvkjørende biler.