Ba helsetoppene om å moderere seg - økte lederlønningene likevel
En tabell som Riksrevisjonen viste frem tirsdag, viser at helsetoppenes lønninger har økt jevnt de siste årene. Fra 2003 til 2010 gikk lønnen til lederne i regionale helseforetak opp 12,2 prosent mer enn andre ansattes lønn. Lønnen til lederne i helseforetakene gikk tilsvarende opp med 7,9 prosent. Nå får de kritikk av Riksrevisjonen. - Vi har funnet ut at lederlønningene i helseforetakene har hatt en høyere vekst enn lønningene generelt i helseforetakene, sier Therese Johnsen, ekspedisjonssjef i Riksrevisjonen til VG Nett.Så sent som 5. januar advarte Jens Stoltenberg mot høye lederlønninger. - Kravet til solidaritet må også gjelde lederlønningene, sa statminister Jens Stoltenberg i sin tale til NHOs årskonferanse. Johnsen understreker at sykehustoppenes lønninger ikke har økt mer enn lederlønningene generelt. - Men fra 2007 til 2010 ble alle statlige selskap bedt om å vise moderasjon. Likevel har man hatt den aller største veksten i den perioden. - Det er negativt at man da ikke har moderert seg. Man har vært litt tonedøv når man ikke har fattet budskapet, sier hun. Gjennomsnittlig kunne lederne i helseforetakene ta ut 1,287 millioner i årslønn.Riksrevisjonens undersøkelse viser også at det er milelangt mellom de forskjellige helseforetakene. Mens lønningene økte med hele 87,9 prosent på et helseforetak i Region Nord, økte den med 15,7 prosent for de ansatte på et helseforetak i vest. De høyeste lønningene finner vi i helseforetakene i Helse Sør-Øst, hvor lederne tjente 1,4 millioner kroner i 2010, ifølge rapporten. - Det at det er høyest i Helse Sør-Øst kan man godt forstå. Det er noen veldig store helseforetak der, som Oslo universitetssykehus og Ahus. Jeg tror at noe av forklaringen ligger der. Det er vel også snakk om en markedstilpasning, sier Johnsen.Peder Olsen, styreleder i tre av sykehusene i Helse Sør-Øst, tror ikke lederlønningene nødvendigvis har økt med 7,9 prosent mer enn andre ansatte hos dem. - Men i den perioden har vi hatt endringer av helseforetaktsstrukturen, med sammenslåing og etablering av større helseforetak. OUS har blitt til i denne perioden, og i den forbindelse har det nok vært en revurdering av lønnsnivået, sier han til VG Nett. Han mener at 1,4 millioner i året er en «god lønn». - Men man må huske på at dette er svært store enheter. Det er nesten alltid den største og mest komplekse arbeidsplassen i sin kommune, sier han. Lederne i Helse Midt-Norge hadde lavest lønn av de tre regionene i 2010. - Når det gjelder lønnsdannelsen i ledergruppen har man lagt til grunn den rammen som gjelder for sektoren, sier kommunikasjonssjef Tor Harald Haukås til NTB. I Helse Nord har lønningene økt mest i perioden Riksrevisjonen har sett på. - Ved rekruttering av ledere fra privat næringsliv og også fra legestanden har vi måttet tilby betingelser som er på nivå med det folk tjente i tidligere jobb. Det er en av årsakene til lønnsutviklingen i Helse Nord, sier styreleder Bjørn Kaldhol i Helse Nord RHF i en pressemelding. I mars i fjor viste en rapport fra Riksrevisjonen at lønnen til de statlige lederne hadde økt dobbelt så mye som lønnen til andre ledere.Det er også forskjell helseforetakene og de regionale helseforetakene. Mens de regionale lederne økte lønnen med 12,2 prosent mer enn andre ansatte, økte lønnen til lederne i andre helseforetak med 7,9 prosent mer enn de andre ansatte. I 2010 tjente lederne for de regionale helseforetakene hele 481.000 enn kollegene sin i helseforetakene. Helse- og omsorgsdepartementet skriver i sitt svar at de vil prøve å fastsette en vedtekt om at styrene skal legge frem en rapport om ledernes ansettelsesvillkår hvert år.
Toppene i Helse Sør-Øst tjente minst 1,4 millioner i 2010. Det gjorde gapet mellom lederne og de andre ansatte enda større.