EOS-lederen: – Bør være lettere å få erstatning
ARTIKKELEN ER OVER TO ÅR GAMMEL – EOS-utvalget får mange klager i klareringssaker. Vi har anmodet Stortinget om å vurdere hvorvidt det bør lovfestes at utvalget bør kunne ytre seg om det offentliges erstatningsansvar, sier Løwer. Tvunget til å flytte: Måtte sove i bilen Onsdag skrev VG om radioperatøren May-Britt Fjeld (56), som fikk tilbake jobben ved Telenors kystradiostasjon i Vardø etter at Nasjonal Sikkerhetsmyndighet (NSM) gjennomførte et tilsyn med selskapets praksis med å kreve sikkerhetsklarering av ansatte. Fjeld ble nektet sikkerhetsklarering da hun kom i økonomiske problemer. Konsekvensen ble at hun ikke fikk fortsette i jobben ved Vardø kystradio, og måtte flytte 2300 kilometer til nytt arbeidssted ved Telenors hovedkvarter i Bergen. Der måtte hun i perioder sove i bilen sin, fordi hun ikke hadde råd til å leie bolig i Bergen. Etter at myndighetene i vinter konkluderte med at det ikke er lovhjemmel for å kreve sikkerhetsklarering av radiooperatørene ved kysttradiostasjonene, fikk Fjeld flytte tilbake til jobben i Vardø i mars i år.I tillegg til 56-åringen, er fem andre kystradioansatte blitt nektet klarering av sikkerhetsmyndighetene. Det har ikke lyktes VG å få klarhet i om dette har fått arbeidsmessige konsekvenser for disse personene. Les også: I kø for å hjelpe May-Britt Det var Nasjonal Kommunikasjonsmyndighet (Nkom) som avslo å fornye May-Britt Fjelds sikkerhetsklarering. På spørsmål om Nkom er erstatningspliktig overfor personene som er blitt nektet klarering, svarer avdelingsdirektør Solveig Aarsæther: – Jeg har kun oversikt over Nkoms saksbehandling i disse tilfellene, og der er det gjennom tilsyn fra NSM fastslått at det har skjedd saksbehandlingsfeil. Her har Nkom gjort en feil, men om vi er erstatningspliktige kan jeg ikke svare på. – Vet Nasjonal Kommunikasjonsmyndighet hva slags konsekvenser det har fått for de aktuelle personene at de ble nektet sikkerhetsklarering? Les også: Sparket etter å ha giftet seg med russer– Telenor er den riktige til å gi informasjon om hvilke konsekvenser dette har fått for den enkeltes funksjon. Så vidt meg bekjent, har ingen av dem blitt sagt opp. VG har spurt direktør Terje Hammer i Telenor kystradio om noen er blitt oppsagt eller har sagt opp selv etter å ha blitt nektet klarering, men Hammer har ikke ønsket å kommentere dette. I årsmeldingen til EOS-utvalget pekes det på at en avgjørelse i saker om sikkerhetsklarering ofte er av avgjørende betydning for en persons livssituasjon og videre yrkeskarriere. – Av den grunn er det essensielt at disse sakene behandles på en rettssikker og rettferdig måte av klareringsmyndighetene, heter det. Løwer understreker at EOS-utvalgets oppgave er å se til at det ikke gjøres urett mot noen. – Vi har, på generelt grunnlag, ønske om å vite begrunnelsen for at arbeidsgivere krever klaring på de ulike nivåene for ansatte i spesielle jobber, sier hun.
Tidligere forsvarsminister Eldbjørg Løwer leder EOS-utvalget som skal kontrollere de hemmelige tjenestene i Norge. Hun ønsker at personer som utsettes for urettmessig behandling, lettere skal kunne få erstatning.