Biolog: Jeg fant tusenvis av meitemark som hadde regnet ned på fjell i Bergen
Han tok bilder og plukket noen av markene med seg og la dem i sprit for oppbevaring – og det smått utrolige funnet blir bekreftet som mulig av forskere. Biolog og meitemark-ekspert Trond Haraldsen ved Bioforsk bekrefter at spredning av meitemark via luften er kjent i litteraturen – men han har ikke noen gang før fått melding om slikt. Det var Bergens Tidende som fortalte om det merkelige naturfenomenet tirsdag formiddag.Karstein Refsdal forteller til avisen at meitemarkene lå over store deler av fjellet Rundemanen, som er drøye 500 meter høyt og tar halvannen times gange fra Bergen sentrum. – De var spredt, og lå godt ute på snøen, langt fra vegetasjonen. Det var iallfall en halvmeter dyp snø der, så de kan ikke ha klart å krype opp gjennom den, sier han til avisen. Biolog Trond Haraldsen sier til VG at meitemark-regn var omtalt i en doktoravhandling om meitemark i 1969, av den norske meitemarkforskeren Carl Støp-Bowitz: – Han hadde funnet flere episoder, både fra Sverige i 1923-24, og en episode omtalt i Allers i 1957. I Allers-historien ble det funnet store mengder meitemark ute på snøen på et islagt vann. Det ødela en teori om at marken hadde krøpet opp gjennom snøen.Den rådende teorien om meitemark-regnet er denne, ifølge Haraldsen: – Meitemark lever og formerer seg i løv som ligger på bakken om vinteren. Og i særlig milde vintre, uten snødekke, blir det ekstra gode forhold for marken. Så kan det komme kraftige vinder som tar tak i løvet og fører det høyt opp i luften – med marken festet til bladene. Så kommer vinden inn i et område hvor det oppstår regn. Og nå vasker altså regnet meitemarkene av bladene – slik at marken faller ned, og bladene blåser videre. Dette er sjeldent beskrevet i litteraturen, men det er svært verdifullt at det var en fagmann – en biolog – som gjorde funnet på Rundemanen i Bergen, og som bevarte mark på sprit, og også tok bilder. Det gjør det hele mer troverdig, sier han.Meitemarkforskere tror at luftfart kan være en viktig spredningsmetode for meitemark: – Det er gjort forsøk som viser at meitemark kan bli ført med løv når det blåser. Husk at marken finnes over alt – selv om den har liten evne til å flytte seg på overflaten ut over noen meter. Slik vil det være en sentral teori at meitemark kan spres på råtnende løv. Vi kjenner også til at løvet som blåser om høsten kan ha meitemark festet til seg, sier Haraldsen. Han antar at meitemarkene som ble funnet på fjellet i Bergen, er av typen stubbmeitemark. – Det fine er at vi nå kan DNA-teste dem og fastslå nøyaktig hvilken type vi har her, sier han.
Biolog og høyskolelærer Karstein Erstad gjorde store øyne da han gikk på fjelltur ved Bergen søndag: Inne på snøen – langt fra barmark – lå det tusenvis av sprell levende meitemark! han gikk på fjelltur ved Bergen søndag: Inne på snøen – langt fra barmark – lå det tusenvis av sprell levende meitemark!