Slik tror de elbilens fremtid i Norge blir
Samferdselsbyråd i Oslo, Guri Melby (V), er i ferd med å snu hver mutter for å løse elbilens fremferd. Hun tror at vi runder 50.000 elbiler på veien rundt påsketider, og det er kjent som en slags magisk grense, der man kan avvikle fordelene for elbiler. – Da skal man revurdere en del virkemidler og regjeringen har varslet en helhetlig gjennomgang av bilavgiftene. Men elbilsalget må dobles for at vi skal nå klimamålet, sier hun. Venstre-byråden er opptatt av å få løst «bivirkningene» av at stadig flere kjøper elbiler, blant annet overfulle kollektivfelt. Hun utreder to mulige løsninger. Den ene er et eget miljøfelt i tillegg til kollektivfeltet for blant annet ladbare personbiler og muligens noe nyttetransport. På E18 vestover fra Oslo, der problemene i kollektivfeltet er størst, vil da midtfeltet være for disse og kollektivfeltet for busser og drosjer. Det andre som utredes er miljødifferensierte bompenger. Også begrensninger i rushtiden, for eksempel at man må samkjøre i elbilen for å kjøre i kollektivfeltet om morgenen, er til vurdering. – Men det skal fortsatt lønne seg å kjøre elbil, sier Melby, som under en debatt om elbilens fremtid torsdag ettermiddag også slo et slag for bruk av virkemidler som å gjøre det dyrere for dieselbilene. Onsdag skrev VG at fagfolkene anbefaler tredobbel bompris for dieselbiler -93 kroner. Les mer om anbefalingen for miljødifferensierte bompenger her.Høyres Nikolai Astrup mener det er åpenbart at fordelene må vurderes dersom elbilen blir en enda større suksess. – Noen av godene vil fremstå som meningsløse hvis alle får seg elbiler. Alle forstår at hvis alle kundene på fergen har elbiler, så vil fergeselskapet ikke tjene særlig penger. Det er heller ingen grunn til at man skal få strømmen gratis når alt annet ved elbilholdet er så billig, sier Astrup. Han minner også om at det er verdt å tenke over at elbiler får kjøre gratis i bomringen når 50 prosent av det man får inn i bomringen går til kollektivdrift. – Klimaforliket om å bevare elbilfordelene frem til 2017 eller til det blir 50.000 elbiler på veien, gjelder bare kjøpsfordelene, ikke bruk av kollektivfeltet, understreker Astrup. Han sier at tilgangen til kollektivfeltet er et introduksjonstilbud, men ambisjonen må være at den skal vare så lenge som mulig. – På et eller annet tidspunkt vil kollektivfeltet bli fullt, og da må busser prioriteres, sier Nikolai Astrup. Han er medlem av Stortingets Energi- og Miljøkomité og selv elbil-eier. Nestleder i Zero, Kari Elisabeth Kaski, mener fordelene må bevares i flere år til. – Vi kan trappe forsiktig ned fra 2018, sier hun.Misnøyen mot alle godene som elbileierne velter seg i øker og bussjefer vil ha elbilene ut avkollektivfeltene. – Veksten i salget flatet ut i 2014. Elbilsalget går ikke av seg selv, og vi er nødt til å fortsette med en forutsigbar elbilpolitikk. Tilleggsgodene må opprettholdes så lenge som mulig, sier generalsekretær i Norsk Elbilforening, Christina Bu.Økonomisk skal det alltid lønne seg med elbiler, fastslår Astrup. – Det er grunnleggende. Elbiler har mange fordeler som ingen kjøpsavgift, lave driftskostnader, billig drivstoff, og krever lite service. Men det er viktig at bilprodusentene setter fart i utviklingen. Vi er nødt til å få flere elbiler med større rekkevidde, sier Astrup til VG. – Regjeringen har varslet en helhetlig gjennomgang av bilavgiftene til våren. Innebærer det drastiske endringer for elbilene? – Vi er nødt til å ta store reduksjoner i utslipp innenfor transporten. Avgifter på kjøretøy og drivstoff er viktige verktøy for å bidra til dette. Vi vil forsterke incentivene til å velge miljøvennlig og opprettholde forurenser betaler-prinsippet, sier Astrup. Les mer: Bompengefritaket sparte elbil-eiere for 78 millioner kroner i fjor. Det utgjør om lag 1 prosent av de samledebompengeinntektene.
Politikerne vurderer alle godene elbileierne får.