Zadarska biskupija u okviru Splitske metropolije od 805. do 1154. godine
Mladen Ančić
Autor raspravlja utjecaj političkih odnosa na definiranje crkvenih jurisdikcijskih područja i u tome sklopu status razvoj zadarske biskupije razdoblju od 9. do sredine 12. stoljeća. Za polaznu poziciju rasprave autor uzima činjenicu da je kroz cijelo ranosrednjovjekovno razdoblje teritorij kopnenom dijelu ostao ograničen uski pojas gradskoga zaleđa. Takvo se stanje izvodi iz razvoja prilika širem istočnojadranskom prostoru početku 10. Ističe se, s jedne strane, širenje jurisdikcijskoga zadarskog biskupa prvotno bilo zapriječeno organizacijom ninske biskupije. S druge strane upozorava vrijeme obnove crkvene organizacije splitskim sinodima 925. 928. godine. U takvu razmatraju okolnosti koje su dovele toga Zadar još mira sklopljena Aachenu 812. godine zadržao autonomnu odnosu vlast hrvatskoga vladara. Kao rezultat takvoga uobličuje zasebno političko područje, suvremenim vrelima poznato kao provincia Jadertina, čije granice poklapaju crkvenom jurisdikcijom zadarskoga biskupa. drugačiju sudbinu Splita, kojega kraja stoljeća hrvatski vladari već potpunosti stavili pod svoj nadzor, što će pokazati čimbenikom ključne važnosti pri definiranju metropolijskoga sjedišta Hrvatskoga kraljevstva. Uklapanje grada sustav vlasti uprave kralja omogućit splitskome nadbiskupu duboko zaleđe. Ista pozicija Trogira dovela trenutku stvaranja trogirske jurisdikcijsko područje novoga također obuhvatilo razmjerno široko zaleđu grada. zaključnim razmatranjima obrazlaže zašto političke mijene polovice 11. nisu više mogle utjecati promjenu davno uspostavljenoga stanja.
Ars Adriatica|DOAJ (DOAJ: Directory of Open Access Journals)|University of Zagreb University Computing Centre (SRCE)