Memorije križnoga tlocrta na tlu Istre i Dalmacije
Pavuša Vežić
Autor raspravlja o kršćanskim memorijama križnoga tlocrta nastalima u vremenu od kasne antike do romanike na tlu Istre i Dalmacije. Bavi se pitanjem trajanja forme funkcije koju dobro ocrtava primjer tzv. mauzoleja Galle Placidije Ravenni. Kompaktnu skupinu sličnih građevina čine bizantske memorije jugu Istre, Puli: krstionica, dvije kapele uz baziliku sv. Marije Formoze, te crkva Mateja pred zidinama Sv. Katarine otočiću ispred Pule. Donekle su problematični oblik vrijeme nastanka Andrije otičiću Rovinja. Srodne crkvice Klementa Vrhu Pulom Tome nedaleko Rovinja upućuju kontinuitet tog arhitektonskog tipa tokom ranoga srednjeg vijeka pulskoj regiji. Skupina Dalmaciji nema takvu kompaktnost. Krstionica Baškoj otoku Krku znatno je manja crkve Martina Cresu, a jedna druga različite trikonhalne nutrine kapeli Ciprijana Gatima, njene, vjerojatno nišama, raščlanjene vanjštine. S druge strane upravo jednake ranosrednjovjekovne kapele: Vid Zadru Križ Ninu. One obnavljaju predloške ranokršćanskih križnih memorija. Indikativna srodnost njihovih kupola s nekim primjerima iz arhitekture 10. 11. stoljeća. Romanička kapela Dunata pored Kornića ima neobično rješenje oblim apsidama poprečnoj osi prostora. Bogomolja nepoznatog titulara Crkvini Kašića, Zadra, srodna drevnome tipu tri apside grupirane začelnoj strani. Unatoć pojedinim razlikama ipak sve obje njihove skupine povezuje slična križna forma funerarna funkcija samog oblika njegove namjene Dalmacije romanike. Zamjetan također utjecaj bizantskih sredina oblikovanje takvih memorija kulturnom krajoliku Jadrana.
Ars Adriatica|DOAJ (DOAJ: Directory of Open Access Journals)|Hrčak Portal of scientific journals of Croatia (University Computing Centre)