rc-borrning
reverse circulation borrning.
se metod.
listor över hotade och missgynnade växter, svampar och djur i sverige kallas i enlighet med internationell terminologi rödlistor. arterna grupperas enligt ett system med kategorier och kriterier som visar hur stor risken är att arten ska dö ut.
i sverige är det artdatabanken som har till uppgift att ta fram rödlistor för hela landet. naturvårdsverket är ansvarig myndighet och fastställer listorna till officiella dokument.
schaktfri teknik har använts i flera fall för att bevara hotade djur och växter, t ex genom att bygga tunnlar som hjälper uttrar och salamander att passera vägar.
reverse circulation borrning.
se metod. se sbr-borrning – gå till metod. kostnadseffektiv tryckmetod för horisontell förläggning av skyddsrör. metoden kan användas i alla jordmaterial där större block och berg inte förekommer. den är skonsam för omkringliggande massor.
 används för installation av grova skyddsrör (upp till 900 mm diameter) under t ex vägar och järnvägar. vid gynnsamma förhållanden kan metoden användas för skyddsrör upp till 50 m längd. metoden innebär att ett skyddsrör trycks framåt genom jordmaterialet, samtidigt som jordmassor skruvas ur röret baktill.
gå till metod en annan benämning för styrd borrning. gå till metod.  är ett geologiskt material, som oftast uppträder som lerlager i sedimentära bergarter.  har hög uppsugningsförmåga och låg viskositet. en utvidgar sig mycket då den tar upp till exempel vatten.  blandat med vatten används som smörjmedel vid borrning och kallas då ”mud”. ett samlad beteckning för olika metoder, som ibland kan kombineras för att uppnå önskat resultat. två huvudsakliga moment ingår i ; först pilotborrning, ofta noggrannt kontrollerad och uppmätt för att få borrhålet i exakt rätt läge, samt upprymning till önskad håldiameter.
vid  för ledningar, och då hela borrsträckan utgörs av berg, används normalt inte skyddsrör. ledningen installeras istället direkt i borrhålet. ibland injekteras mellanrummet.
exempel på smetoder är kärnborrning, hammarborrning och styrorock navigator. grundvatten kan användas för kylning på samma sätt som vatten ur sjöar eller vattendrag. precis som vid bergvärme utvinns kylvattnet med hjälp av borrhål i berggrunden. målet är att så lång sträcka som möjligt av borrhålet ska omges av grundvatten. den kyla som finns i vattnet tas till vara i värmeväxlare. se även energilager. för att utvinna energi ur grundvatten borras uppemot 200 meter djupa hål i berggrunden. målet är att så lång sträcka som möjligt av borrhålet ska omges av grundvatten. den värmeenergi som finns i vattnet utvinns med hjälp av en eller flera värmepumpar.
i värmepumpen sänks temperaturen på grundvattnet cirka 3-4°c. Är vattenflödet i borrhålet stort, kan mycket energi utvinnas ur ett enda borrhål. se även bergvärme. se borrad spont – gå till metod.
bi – sveriges byggindustrier
sveriges byggindustrier är byggindustrins bransch- och arbetsgivarorganisation med ca 3.500 medlemsföretag (bygg-, anläggnings- och specialföretag). ”förbundet har till ändamål att främja medlemsföretagens gemensamma intressen som arbetsgivare och som näringsidkare inom byggindustrin.” styrud är medlem i bi. då marken innehåller block eller stenar som förhindrar vanlig pålning, eller då berget lutar, kan borrade rörpålar användas. metoden används även då omgivningen är känslig för de vibrationer som vanlig pålning innebär, samt vid de tillfällen då stora punktlaster ska föras ned till berggrunden.
rörpålar tillverkas av höghållfast stål och kan ha en diameter på uppemot 1 meter. den vanligaste rörtypen är s k rd-pålar) från finska rautaruukki. rörpålar kan antingen användas i befintligt skick, förses med tryckutjämningsplatta eller med stålkärna. efter borrningen kan rören fyllas med betong och armering. , som är en variant av glesspont, används oftast som temporär spont men kan även användas som en permanent stödkonstruktion. metoden innebär att stålrör borras tätt intill varandra och den fria ytan mellan rören tätas med stålplåtar, sprutbetong eller inbrädning.
stålrören kan ha en diameter på upptill cirka 219 mm och avståndet mellan rören upptill cirka 1000 mm metoden används mest då traditionell pålslagning inte är möjlig, då marken innehåller stenblock eller omgivningen är känslig för störningar.
gå till metod. i samband med borrning i mark och berg behövs information om borrhuvudets position, var borrhålet finns, om det är rakt eller böjt och i så fall hur mycket. som förberedelse för andra arbeten behöver ibland också befintliga borrhål dokumenteras.
för de rutinmässiga mätningar som vi utför i samband med vår dagliga verksamhet använder vi olika mätinstrument som vi själva förfogar över. vid komplicerade mätningar samarbetar vi med specialföretag på området.
gå till metod utrustning som används för borrning; ofta självgående och försedd med larvband för att kunna ta sig fram i terräng. när berget krossas av borrkronan vid bergborrning bildas ett fint stenpulver, som binds av vatten och samlas upp. detta pulver kallas . det arbetslag som utför borruppdrag med en speciell borrutrustning eller en borrigg.
bos
bos är en oberoende organisation som startats inom sveriges byggindustrier för att förbereda branschen för en väsentligt större efterfrågan av schaktfritt i framtiden. bos kommer att arbeta för att standarder, publikationer, förfrågningsunderlag, leveransvillkor och handböcker som introducerar metoderna blir ännu bättre samt att tillsammans med våra medlemmar verka för god etik, en hög standard på teknisk utförandekompetens, god dokumentation, säkerhet och utbildning. styrud är medlem i bos. avfall som inte går att återvinna, placeras i kommunala deponier (soptippar). idag är kostnaden för att deponera blandat avfall hög. därför är det viktigt, t ex vid schaktning, att separera olika slags material som ska deponeras eller användas för återfyllnad.
en av de stora fördelarna med schaktfritt ledningsbyggande är att mängden schaktmassor är liten, vilket betyder låga kostnader för transporter och . se förankringsborrning. se bergvärme. en stor bergvärmeanläggning kan användas som  och leverera både värme och kyla. under vintern värmer anläggningen fastigheterna på traditionellt sätt; under den varma årstiden ger den kyla och lagrar samtidigt värme i berget eller i grundvattnet.
ett  kan bestå av hundratals hål, borrade tätt intill varandra. håldjupet varierar mellan 100-300 meter. i borrhålen installerar styrud en kollektor som består av två eller fyra slangar fyllda med köldbärarvätska. i slangarna transporteras vätskan i ett slutet system via samlingsrör och samlingsbrunnar in i fastigheten och till de värmepumpar som ger värme och kyla. en samlande beteckning för all den borrning som utförs i samband med byggnadsverksamhet. applikationer inom  är t ex borrad grundläggning, förankringsborrning, injektering, undersökningsborrning och wiresågning. föreningen för aktiva i borrbranschen () är en ideell förening där medlemmarna är tillverknings-, entreprenad- och gruvföretag verksamma inom undersökningsborrning. föreningen ska vara ett konkurrensneutralt forum för utbyte av erfarenheter och behandling av branschfrågor. :s medlemmar är företag och institutioner som arbetar inom alla slags borrning i jord och berg, från större maskintillverkare och entreprenörföretag till borrningsföretag, konsultföretag, gruvföretag och högskolor. styrud är medlem i . när avståndet från marken till berg är för stort, men tillräcklig mängd grundvatten finns i marken, kan en vattenbrunn utföras som en . för att vattenmängden ska bli tillräcklig, krävs borrhål med rejäla dimensioner – 500 mm diameter eller mer. i gengäld behöver borrhålen inte vara lika djupa som vid bergborrning.
en  utförs och dimensioneras på samma sätt som en bergborrad brunn – enda skillnaden är att vattnet tas in i borrhålet genom ett filter (sil) som avskiljer sand, grus och stenar. drag- och linstag används för att ta upp dragkrafter, exempelvis vid förankring av sponter, landfästen, kajkonstruktioner och master. vilken borrmetod som används beror på rådande markförhållanden och krav på rörets rakhet.
först borras ett stålrör ner genom jordlagret till fast berg med lämplig teknik beroende på jordmaterialet. borrningen fortsätter sedan ner i berget, varefter hålet fylls med cement och och erforderligt antal linor monteras i hålet. tillsammans bildar linorna ett linstag, ett gws-stag etc. stagens hållfasthet kontrolleras genom uppspänning.  är den ledande branschorganisationen i norden för de företag som arbetar med geoenergi, den helt förnyelsebara markenergin som levererar både värme och kyla. styrud är medlem i . se jordraket – gå till metod en borrmetod som dels används för borrning i solitt berg, dels för ledningsborrning då risken för hinder i borrlinjen är stor, eller då sten, berg eller block ska passeras. här är  en metod som garanterar lyckat resultat.
 för ledningar utförs med skyddsrör i alla jordarter utom berg, där skyddsrör inte behövs. metoden ger hög noggranhet – självfallsledningar ända ned till 1% går att bygga.
gå till metod en metod som används för att skydda byggnadskonstruktioner mot inträngande vatten genom att fylla sprickor i omkringliggande berg med tätningsmedel.
 används också för att stabilisera marken, t ex genom att under tryck spruta ut cementblandning samtidigt som borrhuvudet dras upp. dessutom används  för att öka bärigheten hos olika grundläggningskonstruktioner, exempelvis genom att trycka ut en cementblandning genom borrhål i en rörpåle. en standardiserad metod för att främst mäta markens borrmotstånd. används i samband med geotekniska undersökningar.
metoden innebär att man först borrar sig ner genom jordlagren till fast berg. därefter fortsätter borrningen ett antal meter för att säkerställa att det verkligen är berg man träffat på och inte ett enstaka block.
tre olika klasser av  finns. vid sondering i klass jb-1 mäts endast djup och borrmotstånd, medan övriga klasser innehåller fler borrparametrar.
metoden ger god uppfattning om avståndet till berg, men sämre uppfattning om markens sammansättning. kontakta oss gärna för kompletterande information.
styrud utför även vikt-, tryck-, cpt-, ving-, , dilatometerförsök, samt skruv- och kolvprovtagning. vid borrning av skyddsrör med en diameter upp till 110 mm och lämpliga markförhållanden, är en ett oslagbart alternativ, både ekonomiskt och tidsmässigt.
en är luftdriven och har fjädrande huvud för att ge god riktningsstabilitet och hög slagkraft.
en fungerar i blockfria material, inte i lösa leror eller under grundvatten. mothåll behövs inte.
gå till metod se styrd borrning – gå till metod generell beteckning på skyddsrör för optisk bredbandskabel. en borrmetod som används för markundersökningar och mineralprospektering. den innebär att cylindriska provkärnor borras ut ur berget med hjälp av en ringformad
borrkrona. varje provkärna kan vara upp till 3 meter lång. kärnorna visar hur olika material är lagrade i berget och är en god vägledning för vidare utvärdering.
 går att utföra till flera tusen meters djup.
gå till metod den slang fylld med vätska i en energibrunn som värms upp av grundvattnet och överför energi till värmepumpen. maskinentreprenörerna () är landets ledande bransch- och arbetsgivarorganisation för maskinentreprenörer.  tillhör föreningen svenskt näringsliv och har ca 3 700 anslutna dlemsföretag, som sammanlagt förfogar över 12 000 mobila maskiner. styrud arctic ab är dlem i maskinentreprenörerna. en beteckning för mindre tunnlar (1-4 meter i diameter) som används för ledningsnät mm.  kan byggas under grundvattennivån och går att bygga mellan nedstigningsbrunnar som har blygsamma dimensioner.
när en mikrotunnel ska byggas, används en kompakt, fjärrstyrd tunnelborrmaskin. operatören får löpande information om borrmaskinens läge och kan från ett kontrollrum på avstånd göra de justeringar som behövs. tunnelns mantel trycks framåt, efter borrmaskinen, på samma sätt som vid rörtryckning.
gå till metod ett samlande begrepp för all slags saneringsborrning, t ex för att ta hand om eller ventilera bort underjordiska föroreningar efter bensinstationer, industriell verksamhet, militära anläggningar, träimpregnering osv. se bentonit. borrningsterm som anger borrstart; dvs det moment då borrkronan sätts an mot berget. uttrycket har gett namn till styruds nyhetstidning ”et” som gavs ut mer eller mindre regelbundet under åren 2005-2016. styruds utrustning för kostnadseffektiv  i gruvor och stenbrott klarar borrning såväl under som ovan jord. de riggar som vi använder för underjordsborrning är utrustade med automatmagasin och borrningen kan ske i alla riktningar med hög precision. många ser fortfarande borrning som ett komplicerat och udda teknikområde. därför väljer traditionella och välbekanta lösningar – schaktning istället för schaktfritt, sprängning istället för wiresågning osv.
det finns dock ett antal fördelar med borrad teknik – ekonomiska, miljömässiga och funktionsmässiga. därför bör konsulter, entreprenörer och beställare alltid se borrning som ett realistiskt alternativ.
det här kan styrud hjälpa till med. vi hjälper dig gärna med det svåra, nämligen en. kontakta oss tidigt, så hjälper vi dig med en neutral analys av förutsättningarna. ger borrning fördelar så talar vi om det. vi gör de beräkningar som behövs och tar hand om pappersexcersisen. företag som letar efter brytvärda fyndigheter har två krav. dels ska en gå snabbt, dels ska resultatet vara tillförlitligt. för att uppfylla kraven arbetar vi med både kärnborrning och rc-borrning. vilken metod, eller kombination av metoder, som används för en speciell provborrning avgörs av vad kunden vill veta, exempelvis malmförekomster, bergmekanik, grundvatten etc. en beprövad kanalborrningsmetod som används flitigt inom gruvindustrin. den innebär att ett pilothål först borras med traditionell hammarborrning.
pilothålet ryms sedan upp genom att en grov borrkrona dras tillbaka genom berget.
gå till metod listor över hotade och missgynnade växter, svampar och djur i sverige kallas i enlighet med internationell terminologi rödlistor. arterna grupperas enligt ett system med kategorier och kriterier som visar hur stor risken är att arten ska dö ut.
i sverige är det artdatabanken som har till uppgift att ta fram rödlistor för hela landet. naturvårdsverket är ansvarig myndighet och fastställer listorna till officiella dokument.
schaktfri teknik har använts i flera fall för att bevara hotade djur och växter, t ex genom att bygga tunnlar som hjälper uttrar och salamander att passera vägar.  innebär att borra eller trycka lednings- och skyddsrör för t ex elkabel, bredband och fjärrvärme genom marken. Även bergborrning av ledningskanaler ingår i . tekniken används oftast då ledningar ska korsa vägar, järnvägar eller vattendrag. se även schaktfri teknik.  är en schaktfri teknik för byggande av ledningsnät, t ex avloppsledningar. först byggs en sänkbrunn, varifrån ledningen (betongrör som förses med en speciell styrkona) med hjälp av hydraulkolvar trycks genom marken till en mottagningsbrunn. ledningen kan ha en diameter upp till 2500 mm. ledningens lutning och riktning kontrolleras med laser under tryckningen och justeras med hjälp av styrkonan. tekniken fungerar bäst då grova ledningar ska installeras i mjuk mark, t ex lera. men även då marken är hårdare kan  användas. då kompletteras styrkonan med ett hydrauliskt gräv- eller fräsaggregat
se metod för sänkbrunn
se metod för  utrustning som används t ex vid styrd borrning när man vill förstora diametern på ett borrhål. n monteras på borrstången efter avslutad pilotborrning och dras tillbaka till startgropen. upprymning kan utföras i flera steg.  är en rördrivningsteknik som lämpar sig för de tillfällen då marken är så hård eller stenbemängd att traditionell styrd borrning inte fungerar. metoden kallas ibland at-borrning. metoden bygger, precis som styrd borrning, på att man arbetar från markytan och styr borrkronans riktning med hjälp av elektronik.
Även vid sbr borras först ett pilothål som sedan ryms upp i ett eller flera steg beroende på önskad slutdimension. sbr-utrustningen har ett system med dubbla borrör som dels överför tryck- och dragkrafter, dels styr och driver borrhuvudet framåt.
gå till metod beteckning för anläggningsarbeten, oftast byggande eller renovering av ledningsnät, som utförs utan schaktning. fördelarna med  är att bilister, fotgängare och butiksinnehavare inte störs.  ger även ekonomiska fördelar – främst genom att varken schaktning eller spontning behövs. inte heller krävs återställande av asfalt, stensättningar, gräsmattor eller planteringar.
att bygga med  går betydligt snabbare än med schaktning, vilket minskar mängden buller och utsläpp. inte heller behöver schaktmassor transporteras bort eller deponeras.
vanliga användningsområden för  är då ledningar ska korsa riksvägar, järnvägar och vattendrag. här blir schaktning så kostsamt, eller orsakar så stora problem, att det inte är ett realistiskt alternativ. tekniken ger också fördelar då sjöförlagda ledningar ska föras i land, då ledningar ska dras i känslig natur eller genom fornlämningar. lantbrukarna uppskattar att ledningar över åkermark utförs med  eftersom dräneringen inte påverkas. inte heller grävs flyghavre fram.
beroende på markförutsättningarna där ledningen ska byggas, finns en rad olika schaktfria rördrivningsmetoder att välja mellan. tekniken har utvecklats snabbt. dagens borrmaskiner klarar både lera, morän, stenblock och solitt berg. krokiga borrhål i berg är inget problem, inte heller att borra ledningar genom medeltida befästningsmurar, dolda djupt nere i marken.
vanliga rördrivningsmetoder är hammarborrning, rörrammning, styrd borrning, jordraket, augerborrning, raiseborrning, rörtryckning, mikrotunnlar mm. marklager som grävs upp i samband med anläggningsarbeten. kan återfyllas eller transporteras till deponi. se även deponering. beteckning på naturmiljö av riksintresse, dvs att den är unik eller speciell i en region, i landet eller internationellt. hanteringen av riksintressen regleras i miljöbalken, som säger att områdena ska skyddas mot ingrepp eller åtgärder som kan innebära påtaglig skada på riksintresset.
i sin planering ska kommunerna tala om hur de tänker bevara riksintressena. i områden med riksintressen kan länsstyrelsen gå in och upphäva kommunala beslut.  kan, precis som fornminnen, ibland ligga i vägen för t ex ledningsbyggnadsprojekt. då kan i många fall schaktfri teknik användas för att passera området utan att det påverkas.  är en organisation som certifierar företagsbehörighet och kompetens på olika områden inom byggbranschen, t ex brunnsborrning. styrud är certifierade av . scandinavian society for trenchless technology () har till mål är att öka kunskapen och brukandet av schaktfria metoder för nyläggning och renovering av ledningar. föreningen ska förmedla forskningsresultat samt kunskap om schaktfria renoveringsmetoder för nya och befintliga ledningsnät. ingår i ett internationellt nätverk i 25 länder. behövs ibland vid schaktfri ledningsbyggnad för att utrustningen ska komma ner på rätt nivå t ex då en ledning ska dras under en väg eller järnväg. en av fördelarna med den vanligaste schaktfria metoden styrd borrning är att  inte behövs. vid långa hål med diameter upp till 1000 mm, eller då tryckstationer nedschaktade i mark är opraktiska eller omöjliga, är  (även kallat bananborrning)
det enda möjliga.
metoden bygger på att man arbetar från markytan och styr borren med hjälp av elektronik, styrsked och jetspolning. vid samtliga styrda metoder borras först ett pilothål som sedan ryms upp i ett eller flera steg beroende på önskad slutdimension.
gå till metod  är en egenutvecklad, patentsökt rördrivningsteknik som ger stora fördelar vid bergborrning och ledningsbyggnad i berg. metoden bygger, precis som styrd borrning, på att man arbetar från markytan och styr borrhålets riktning med hjälp av elektronik som påverkar borrhuvudets läge.
först borras ett pilothål som därefter ryms upp i olika steg beroende på önskad slutdimension. utrustningen har ett system med dubbla borrör som dels
överför tryck- och dragkrafter, dels styr och driver borrhuvudet framåt.
gå till metod som förberedelse för byggnadsprojekt av olika slag behöver man känna till markens och berggrundens beskaffenhet.
styrud utför alla typer av provborrningar – från enkel jord- och bergsondering till avancerad djupborrning inklusive loggning och analys av olika parametrar, t ex vattenförlustmätningar och hur berget påverkas av vibrationer.
vårt främsta verktyg är traditionell kärnborrning, men vi har även lång och djup kompetens inom borrhålsmätning. självklart utför vi också alla de kringtjänster som kunderna önskar. utrustning som används för att utvinna energi ur vatten eller luft. i många kommuner är borrning av egna ar det bästa sättet att ge hushåll och industrier tillgång till vatten.
ofta handlar det om bergborrade brunnar, som utförs till högst 100 meters djup. om vatten inte påträffas, eller om vattenmängden blir för liten, kan volymen ökas med hjälp av hydraulisk uppspräckning av berget.
styrud tar totalansvar för anläggningen, inte bara för själva borrningen, och levererar även djupvattenpump, borrhålsöverbyggnad samt tryckvattenbehållare som är skräddarsydda till den specifika anläggningen. självklart får brunnsägaren ett borrhålscertifikat när brunnen är klar och testad. vi lämnar garanti, både på vattenmängd och på utfört arbete. då det finns krav på slät yta, eller då buller och vibrationer ställer till problem, är wiresågning det självklara alternativet till sprängning. efter avslutat arbete har bergytan ett näst intill konstnärligt utseende med ett minimum av förstärkningsinsatser.
förfinad borrteknik med nästan obegränsade möjligheter att styra och kontrollera borrhålets läge, i kombination med högavverkande diamantbesatt wire, har gjort det möjligt att såga i hårda bergarter utan att kostnaderna rusar iväg.
inom entreprenadsektorn används wiresågning även då intilliggande konstruktioner inte tål vibrationer från sprängning, i vägskärningar eller enbart för att erhålla släta bergväggar.
se metod