mi a hpv?
a hpv a humán papillómavírus rövidítése. több, mint száz típusa van, ezek közül több terjed nemi úton is.
a hpv úgynevezett magas rizikójú típusai okozzák a méhnyakrákot, illetve a fej-nyak régióban levő és a végbélrákok túlnyomó többségét is. daganatos betegségeken kívül szemölcsök kórokozója is, ezek hátterében az alacsony rizikójú hpv-k vannak.
a hpv legtöbb típusa szemölcsöt okoz. ha ezek a szemölcsök a nemi szervek vagy végbélnyílás területén vannak, condylomának hívjuk.
ha a hpv daganatot okoz, akkor maga a kialakuló daganat lesz a fertőzés tünete.
a legtöbb esetben azonban a hpv tünetmentes: ez azért is van így, mert nagyon hosszú - több hónap - a lappangási ideje: ennyi telik el a megfertőződés és az első tünetek megjelenése között.
a hpv a humán papillómavírus rövidítése. több, mint száz típusa van, ezek közül több terjed nemi úton is.
a hpv úgynevezett magas rizikójú típusai okozzák a méhnyakrákot, illetve a fej-nyak régióban levő és a végbélrákok túlnyomó többségét is. daganatos betegségeken kívül szemölcsök kórokozója is, ezek hátterében az alacsony rizikójú hpv-k vannak. a nemi betegségek csak szoros testi érintkezéssel terjednek, mert ezek a kórokozók rendkívül érzékenyek, és a külvilágban percek alatt elpusztulnak (nem lehet például a wc-deszkától megfertőződni). a szoros testi érintkezés leggyakrabban szexet jelent, de az előjáték is ide tartozik. ezen kívül néhány kórokozó vérrel (pl. hiv, szifilisz, hepatitis b, hepatitis c) és anyatejjel (hiv, szifilisz) is tud terjedni.
ezekből következik, hogy szex, vagy szoros testi kapcsolat nélkül ezeket a betegségeket nem lehet elkapni! egy kilincs, vagy evőeszköz, vagy kézfogás nem fertőző. az std kifejezés az angol sexually transmitted disease, azaz szexuális úton terjedő betegség rövidítése. szokták sti-ként is említeni (sexually transmitted infection). csak részben: a nemi betegség egy kicsit régebbi fogalom és azokat a szexuális úton terjedő betegségeket soroljuk ide, amik a nemi szervek vagy a fenék területén okoznak tüneteket.
egy std ezzel szemben szintén szexuális úton terjed, de nem feltétlenül az intim régióban okoz panaszt - ilyenre példa a hepatitis b, ami májgyulladáshoz vezet.
ettől függetlenül a két kifejezést általában szinonimaként használjuk. igen, mert a nemi gyógyászat a bőrgyógyászat részterülete európában. tehát minden bőrgyógyász egyben nemi gyógyász is. más kérdés, hogy a legtöbb bőrgyógyász különböző okokból nem szeret ezekkel a fertőzésekkel foglalkozni, és ezért kevesen is értenek hozzá igazán. statisztikai adatok alapján a hpv fertőzés, a nemi herpesz és a chlamydia fertőzések a leggyakoribb nemi betegségek. de szifiliszből és gonorrhoeából (tripper) is évente kb. 700-1000 esetet diagnosztizálnak magyarországon.
ha valaki érdekel, a pontos magyarországi nemibeteg-statisztikák elérhetőek. röviden: bárki, aki szexel. a legtöbb ilyen fertőzés kevés tünetet okoz, vagy teljesen tünetmentes, és az érintettek nem  is tudnak, hogy fertőzőek. ezért fontos a nemi betegségek célzott és rendszeres szűrése.
tehát a gyakori felfogás, hogy például nemi beteg csak szexmunkás vagy "feslett" erkölcsű ember lehet, nem igaz! bárki kaphat nemi betegséget, aki egy fertőzöttel szexel. attól függően, hogy milyen fertőzést akarunk vizsgálni, a szűrés történhet vérvételből (pl. hiv, szifilisz, hepatitis b és c), vagy a fertőzés feltételezett helyéről (ez leggyakrabban a férfi húgycső, a női hüvely, illetve a végbél és a torok) vett mintából.
nem lehet minden nemi betegséget vérvételből kimutatni, és nem elég csak a húgycsőből/hüvelyből mintát venni, ha orális vagy anális aktusban is részt veszünk. ezért fontos, hogy egy nyitott hozzáállású nemi gyógyásszal őszintén át tudjuk beszélni a szexuális szokásokat, hogy a nemibeteg-szűrés a lehető legpontosabb legyen.
itt találhat egy remek összefoglalót a nemibeteg-szűrés menetéről. ez függ attól, mennyire aktív a szexuális életünk, milyen gyakran van új partnerünk, vagy hogy vannak-e az átlagnál rizikósabb szexuális szokásaink (pl. gruppenszex, védekezés nélküli szex, anális szex).
mivel a nemi betegségek a  legtöbbször tünetmentesek, ezért célszerű minden új partner után szűrésen részt venni. de nagy általánosságban azt lehet mondani, hogy a nem monogám kapcsolatban élőknek félévente egyszer javasolt egy komplett szűrővizsgálat.
ebben az útmutatóban érthető formában elmagyarázom, mit és milyen gyakran érdemes szűretni. std-ket a legegyszerűbben szűrési csomagokkal érdemes szűrni. ez általában nem csak költséghatékony, de jó esetben egy-egy csomag egy-egy tipikus szexuális szokáshoz vagy éppen panaszhoz igazodik. 
Így nem a betegnek vagy az orvosnak kell összeszednie, mit kell szűrni, elég a csomagot "elvégezni". nem mellesleg így biztosítható, hogy más, kevésbé gyakoribb fertőzések is szűrésre kerülnek.
ilyen szűrési csomagokat használok rendelőmben is. a hpv legtöbb típusa szemölcsöt okoz. ha ezek a szemölcsök a nemi szervek vagy végbélnyílás területén vannak, condylomának hívjuk.
ha a hpv daganatot okoz, akkor maga a kialakuló daganat lesz a fertőzés tünete.
a legtöbb esetben azonban a hpv tünetmentes: ez azért is van így, mert nagyon hosszú - több hónap - a lappangási ideje: ennyi telik el a megfertőződés és az első tünetek megjelenése között. a hpv csak a bőr vagy a nyálkahártya sérülésein keresztül tud a szervezetbe hatolni. ezek azonban lehetnek mikroszkopikusak is, amik szabad szemmel nem láthatók.
a megfertőződéshez szoros bőr-bőr vagy nyálkahártya-nyálkahártya kontaktus kell, illetve saját magunkon is el lehet "terjeszteni" a vírust, például szőrtelenítéssel: itt a borotva vagy trimmelő ejtette sebeken keresztül jut be a vírus, ha előtte egy fertőzött területet szőrtelenítettünk. igen, sőt, az esetek kb. 90%-ában egy egészséges immunrendszer le is győzi a fertőzést, és így hpv-negatívvá lehet válni. ehhez azonban az kell, hogy ne fertőződjünk meg újra a vírussal (pl. partnertől, vagy folyamatos szőrtelenítéssel).
a hpv-vel kapcsolatban sajnos nagyon sok a tévhit és félinformáció. ezekről írtam már egy blogbejegyzést is. nem! az esetek nagy részében az immunrendszer legyőzi, és csak az éveken át fennálló, magas rizikójú hpv fertőzés esetén van lehetőség arra, hogy daganat alakuljon ki belőle. nem!
a két dolog teljesen különbözik: méhnyakrák-szűrésnél a méhnyak falát borító sejteket vizsgálják meg, hogy mennyire épek. a hpv szűrésnél viszont magát a vírust mutatjuk ki - ami, ha magas rizikójú, képes később kóros elváltozást okozni a méhnyakban. tehát a rákszűrés nem ugyanaz, mint a hpv szűrés! igen is, meg nem is. a hpv-re nincs kifejezett gyógymód (mint egy antibiotikum egy baktérium ellen). a saját immunrendszerünkre vagyunk utalva, hogy leküzdje a fertőzést.
ha a hpv szemmel látható tüneteket okoz (pl. szemölcsök), azokat lehetséges kezelni bizonyos módszerekkel, de ettől még a más területen lévő, lappangó fertőzés nem gyógyul meg. igen! a hpv elleni védőoltás igazoltan hatékony és biztonságos, gyakorlatilag egy rákmegelőző oltásnak tekinthető. nemtől és kortól függetlenül bárkinek javasolható, aki aktív szexuális életet él, még akkor is, ha van/volt hpv-je.
ha a jelenlegi legmodernebb, kilenc komponensű oltást megkapja valaki, akkor vizsgálatok szerint az összes hpv okozta fertőzés kb. 85%-a ellen védett lesz egy életen át. sajnos ha valaki megfertőződik herpeszvírussal, az egy életen át tartó fertőzést fog okozni, mert az immunrendszer nem képes tőle megszabadulni. 
a herpesz általában 5-7 napig tartó tüneteket okoz, majd a vírus visszahúzódik, a tünetek pedig begyógyulnak. hogy a betegség milyen gyakran újul ki, nem lehet megmondani. Általában stressz vagy legyengült immunrendszer esetén térnek vissza a tünetek. Általában addig, amíg szemmel látható tüneteket okoz - a tünetek begyógyulásával a fertőzőképesség megszűnik.
sajnos azonban a fertőzöttek kb. 10%-a tünetmentesen is fertőz, ezt hívják tünetmentes vírusürítésnek. ez ellen túl sokat tenni nem lehet. a legmegbízhatóbb módszer a szűrésre, ha a tünetekből vett mintából mutatják ki a vírust.
lehetséges a vérvételből történő kimutatás is, azonban ez mindenkinek pozitív, aki életében egyszer találkozott a vírussal - ez a népesség 70%-a! tehát egy pozitív vérvételi eredmény nem képes igazolni, hogy az éppen fennálló tüneteket a herpesz okozza, csak azt, hogy valaki általánosságban fertőzött-e a vírussal. mivel a vírust nem lehet a szervezetből kiirtani, a kezelés csak a tünetek gyógyulásának a felgyorsítására szolgál.
Általában szájon át szedhető, herpesz elleni gyógyszert adunk, ami sokkal hatékonyabb, mint a herpesz elleni krémek.
ha valakinek gyakran újul ki a herpesze, lehetőség van úgynevezett elnyomó kezelésre: ilyenkor 6 hónapig kell a herpesz-gyógyszert alacsony dózisban szedni, ami elnyomja annyira a vírus szaporodását, hogy ritkábban aktivizálódjon újra. igen, és körülbelül évente 700 új esetet diagnosztizálunk országosan. habár sokan azt hiszik, hogy ady endre volt az utolsó, aki szifiliszes volt, ez a fertőzés a mai napig itt van velünk. a szifiliszt a treponema pallidum nevű baktérium okozza. ez csak embereket tud megfertőzni, és mivel nagyon érzékeny a külvilág behatásaira, az emberi testen kívül nagyon gyorsan elpusztul. a szifiliszt okozó baktérium a bőr mikroszkopikus sérülésein, vagy akár az ép nyálkahártyán keresztül hatol be a testbe. ahol behatolt (ez nem csak a nemi szervek területe lehet, előfordul kézujjon vagy ajkakon is), ott alakul ki a megfertőződés után kb. 3 héttel egy nem fájdalmas seb - ez a szifilisz első stádiuma. igen, mert a kórokozó át tud hatolni a méhlepényen, és már a méhben meg tudja fertőzni a magzatot. ennek a végkimenetele nagyon sok dologtól függ, és ezért is fontos, hogy minden várandós átessen szifilisz-szűrésen, lehetőleg az első és a harmadik trimeszterben! Általában a szifiliszt vérvétellel szoktuk szűrni, mert a baktériumot nem lehet a hagyományos módon tenyészteni. másrészt a baktérium kimutatása csak akkor lehetséges, ha valakinél a szifilisz tünetet okoz - tünetmentes állapotban csak a vérvétel az egyetlen lehetőség.
az is fontos, hogy milyen vizsgálattal szűrik a vérből a szifiliszt, mert az eredményeket sokféleképpen lehet értelmezni - ehhez mindig tapasztalt szakembert keressünk meg!