minőségi - mennyiségi adatok közt kell-e választani?
a minőségi-mennyiségi adatok között a választás nem kötelező, inkább lehetőség, hiszen mindkettő másra alkalmas, különböző célokat szolgálhatunk velük. a hatásmérés esetében a tapasztalatok alapján a leghatékonyabb a két technika ötvözése.
igen, van, de sokszor nehéz megtalálni és meghúzni határvonalat. a cél mindig az, hogy azt mérjük, ami biztosan a szervezet tevékenységéhez tartozik, ami annak köszönhetően jött létre, alakult.
a minőségi-mennyiségi adatok között a választás nem kötelező, inkább lehetőség, hiszen mindkettő másra alkalmas, különböző célokat szolgálhatunk velük. a hatásmérés esetében a tapasztalatok alapján a leghatékonyabb a két technika ötvözése. egy projekt, vagy a teljes szervezet működése során a kedvezményezettek (célcsoport tagok) és más érintettek életében (életminőségében), a szervezet tevékenysége következtében bekövetkező, tervezett és nem tervezett, pozitív és negatív változások összességének szisztematikus és rendszeres mérése. a hatások elemzése és a hatásokról készült jelentés (riport) segít alátámasztani, bizonyítani (prove) a szervezet működésének fontosságát a belső és külső érintettek felé; valamint hozzájárul a szervezeti működés hatékonyságának növeléséhez, javításához (improve). az eredmény (outcome) a szervezet közép- és hosszú távon elérendő céljait jelenti, míg a hatás (impact) azt a rendszerszintű változást, végső célt fejezi ki, amit a szervezet az érintettjei életében szeretne elérni. azt érdemes mérni, amit a szervezet nem csak szeretne, de tud is mérni; ami kapcsolódik a stratégiához illeszkedő tevékenységekhez; ami racionális mennyiségű erőforrást igényel; aminek eredményeit a későbbiekben a szervezet felhasználja. a nehezen számszerűsíthető adatok esetében különösen fontos a megfelelő adatgyűjtési technika kiválasztása: meghatározhatunk indikátorokat (szakirodalom, hasonló tevékenységet végző szervezetek hatásmérése adhat ehhez támpontot), vagy használhatunk kvalitatív technikát is, a soft adatok gyűjtéséhez. igen, van, de sokszor nehéz megtalálni és meghúzni határvonalat. a cél mindig az, hogy azt mérjük, ami biztosan a szervezet tevékenységéhez tartozik, ami annak köszönhetően jött létre, alakult. fontos tudni, hogy nem mindig lehet szeparálni. azonban, ha lehet, törekedni kell a kutatási kérdések megfogalmazása és a módszertan kiválasztása során a kiszűrésre. számos hatásmérő módszer létezik. néhány a legnépszerűbbek közül: theory of change; social reporting standard (srs); betterevaulation; outcomestar; social value international; social return on investment (sroi). legyen szó bármilyen / bármelyik célcsoportról, mindig érdemes megpróbálni elérni őket. természetesen lehet elérhetetlen célcsoport, de ez ritkán fordul elő. hosszú távon mérhető hatás esetében folyamatosan kapcsolatban kell maradni az érintett célcsoporttal, hiszen csak így lehet követni a célcsoport életében történő változásokat. amíg a hosszú távú hatás kimutatása nem lehetséges, fontos a rövid(ebb) távú hatások mérése és elemzése. igen, a jól kiválasztott indikátorokra alapozott mérési eredmények elemzése segít látni, hogy a szervezet jelenlegi tevékenységei a kitűzött végső hatás irányába mozdítják-e el a szervezet célcsoportjának életét vagy sem. a hatásmérési adatokra alapozva a szervezet dönthet például egyes tevékenységek átalakításáról, cseréjéről vagy akár a teljes megszüntetéséről is. mindenképpen érdemes a célcsoport felé kommunikálni a mérési adatokat, eredményeket. ez erősíti velük a kapcsolatot, növeli a bizalmat, erősíti a célcsoportok bevonódását és növeli az érintetti kontrollt. a szervezet a hatásmérési eredményeknek köszönhetően átláthatóbbá és egyúttal hitelesebbé válik a támogatók felé. a hatásmérésnek köszönhetően egyértelmű adatokkal alátámasztva bizonyítható a szervezet működésének létjogosultsága, működésének fontossága. mindezek nagyban növelhetik a bizalmat és a támogatói kedvet, pozitív irányba befolyásolhatják a támogató döntését. Egy projekt, vagy a teljes szervezet működése során a kedvezményezettek (célcsoport tagok) és más érintettek életében (életminőségében), a szervezet tevékenysége következtében bekövetkező, tervezett és nem tervezett, pozitív és negatív változások összességének szisztematikus és rendszeres mérése. A hatások elemzése és a hatásokról készült jelentés (riport) segít alátámasztani, bizonyítani (prove) a szervezet működésének fontosságát a belső és külső érintettek felé; valamint hozzájárul a szervezeti működés hatékonyságának növeléséhez, javításához (improve). Az eredmény (outcome) a szervezet közép- és hosszú távon elérendő céljait jelenti, míg a hatás (impact) azt a rendszerszintű változást, végső célt fejezi ki, amit a szervezet az érintettjei életében szeretne elérni. Azt érdemes mérni, amit a szervezet nem csak szeretne, de tud is mérni; ami kapcsolódik a stratégiához illeszkedő tevékenységekhez; ami racionális mennyiségű erőforrást igényel; aminek eredményeit a későbbiekben a szervezet felhasználja. A nehezen számszerűsíthető adatok esetében különösen fontos a megfelelő adatgyűjtési technika kiválasztása: meghatározhatunk indikátorokat (szakirodalom, hasonló tevékenységet végző szervezetek hatásmérése adhat ehhez támpontot), vagy használhatunk kvalitatív technikát is, a soft adatok gyűjtéséhez. A minőségi-mennyiségi adatok között a választás nem kötelező, inkább lehetőség, hiszen mindkettő másra alkalmas, különböző célokat szolgálhatunk velük. A hatásmérés esetében a tapasztalatok alapján a leghatékonyabb a két technika ötvözése. Igen, van, de sokszor nehéz megtalálni és meghúzni határvonalat. A cél mindig az, hogy azt mérjük, ami biztosan a szervezet tevékenységéhez tartozik, ami annak köszönhetően jött létre, alakult. Fontos tudni, hogy nem mindig lehet szeparálni. Azonban, ha lehet, törekedni kell a kutatási kérdések megfogalmazása és a módszertan kiválasztása során a kiszűrésre. Számos hatásmérő módszer létezik. Néhány a legnépszerűbbek közül: Theory of Change; Social Reporting Standard (SRS); BetterEvaulation; OutcomeStar; Social Value International; Social Return On Investment (SROI). Legyen szó bármilyen / bármelyik célcsoportról, mindig érdemes megpróbálni elérni őket. Természetesen lehet elérhetetlen célcsoport, de ez ritkán fordul elő. Hosszú távon mérhető hatás esetében folyamatosan kapcsolatban kell maradni az érintett célcsoporttal, hiszen csak így lehet követni a célcsoport életében történő változásokat. Amíg a hosszú távú hatás kimutatása nem lehetséges, fontos a rövid(ebb) távú hatások mérése és elemzése. Igen, a jól kiválasztott indikátorokra alapozott mérési eredmények elemzése segít látni, hogy a szervezet jelenlegi tevékenységei a kitűzött végső hatás irányába mozdítják-e el a szervezet célcsoportjának életét vagy sem. A hatásmérési adatokra alapozva a szervezet dönthet például egyes tevékenységek átalakításáról, cseréjéről vagy akár a teljes megszüntetéséről is. Mindenképpen érdemes a célcsoport felé kommunikálni a mérési adatokat, eredményeket. Ez erősíti velük a kapcsolatot, növeli a bizalmat, erősíti a célcsoportok bevonódását és növeli az érintetti kontrollt. A szervezet a hatásmérési eredményeknek köszönhetően átláthatóbbá és egyúttal hitelesebbé válik a támogatók felé. A hatásmérésnek köszönhetően egyértelmű adatokkal alátámasztva bizonyítható a szervezet működésének létjogosultsága, működésének fontossága. Mindezek nagyban növelhetik a bizalmat és a támogatói kedvet, pozitív irányba befolyásolhatják a támogató döntését.