luovutusvoiton verotus
asunnon tai kiinteistön myyjän on maksettava luovutusvoitosta eli myyntivoitosta veroa. asunnon luovutusvoitosta ei kuitenkaan tarvitse maksaa veroa, mikäli myyjä on omistanut myytävänä olevan huoneiston yli kahden vuoden ajan ja asunut asunnossa vakituisesti.
asunnon luovutus- eli myyntivoitto lasketaan pääomatuloksi. pääomatulojen veroprosentti verovuonna 2017 on 30 % aina 30 000 euroon asti. yli 30 000 euron pääomatuloista veroa maksetaan 34 %.
kiinteistönvälittäjälle maksettava välityspalkkio on verotuksessa vähennyskelpoinen kulu. lisätietoa asunnon myynnin verotuksesta löydät verohallinnon sivuilta.
 on rajoiltaan määrätty alue kiinteistöstä.  voidaan muuttaa omaksi kiinteistökseen lohkomalla.
asunnon tai kiinteistön myyjän on maksettava luovutusvoitosta eli myyntivoitosta veroa. asunnon luovutusvoitosta ei kuitenkaan tarvitse maksaa veroa, mikäli myyjä on omistanut myytävänä olevan huoneiston yli kahden vuoden ajan ja asunut asunnossa vakituisesti.
asunnon luovutus- eli myyntivoitto lasketaan pääomatuloksi. pääomatulojen veroprosentti verovuonna 2017 on 30 % aina 30 000 euroon asti. yli 30 000 euron pääomatuloista veroa maksetaan 34 %.
kiinteistönvälittäjälle maksettava välityspalkkio on verotuksessa vähennyskelpoinen kulu. lisätietoa asunnon myynnin verotuksesta löydät verohallinnon sivuilta.  asunto- ja kiinteistökaupassa on ammattilaisen laatima asiakirja kiinteän- tai irtaimen omaisuuden sen hetkisestä realistisesta markkina-arvosta.
arvion kohteena on yleisimmin asunto-osake (irtain) tai kiinteistö (kiinteä), sillä mahdollisesti sijaitsevine rakennuksineen.  pyydetään useimmin vakuutusyhtiön / rahoituslaitoksen (pankki) pyynnöstä tai esimerkiksi kuolinpesän jakamisen yhteydessä perukirjan laatimista varten. n laatija tutustuu henkilökohtaisesti paikan päällä arvioitavaan kohteeseen ja tekee siitä tarvittavat dokumentoinnit. lisäksi arviointiin tarvitaan aina isännöitsijän todistus (isännöitsijäntodistus, tuloslaskelma, tase, talousarvio, energiatodistus, yhtiöjärjestys ja kunnossapitosuunnitelma) asunto-osakkeen osalta tai kiinteistöasiakirjat (kiinteistörekisteriote, lainhuutotodistus, rasitustodistus ja vuokraoikeudesta lisäksi todistus vuokraoikeudesta ja vuokraoikeutta koskeva rasitustodistus).
 laaditaan tilanteen mukaan jollakin kolmesta nykyisin hyväksytystä menetelmästä. menetelmiä ovat kauppa-arvo-, tuottoarvo- ja kustannusarvomenetelmä. todistuksen antajalta edellytetään laillistetun kiinteistönvälittäjän (lkv) -pätevyyttä. asunnon omistus perustuu asunto-osakkeiden omistamiseen.  on siis omistusosuus jostakin kiinteistöstä. kun ostat esimerkiksi kerrostaloasunnon, et siis fyysisesti omista asunnon seiniä ja lattioita, vaan omistat osakkeet, jotka oikeuttavat kyseisen asunnon hallintaan. n tarkoituksena on hallinnoida ja omistaa rakennus tai osia rakennuksesta, jonka yhteenlasketusta lattiapinta-alasta yli puolet on määritelty asuinhuoneistoiksi. stä käytetään usein myös nimitystä taloyhtiö.
llä pitää olla hallitus, jonka tehtävänä on huolehtia kiinteistön ja rakennuksen pidon asianmukaisesta järjestämisestä. n ylintä päätösvaltaa käyttää yhtiökokous. varsinainen yhtiökokous on järjestettävä kerran vuodessa, ja lisäksi voidaan järjestää ylimääräisiä yhtiökokouksia esimerkiksi n tulevista remonteista.
asunto-osakkeiden määrä ja niihin liittyvä hallintaoikeus on merkitty osakekirjaan. henkilö, joka vastaa alaikäisen tai muun holhouksenalaisen asioista. energiatodistuksen tarkoituksena on antaa kokonaiskuva rakennuksen energiatehokkuudesta. lain mukaan  tarvitaan rakennuksen tai huoneiston myynnin tai vuokrauksen yhteydessä.
energiatodistuksessa huomioidaan muun muassa rakennuksen eristys, ikkunat, ilmanvaihto ja lämmitys.  on pakollinen kaikille myytäville ja vuokrattaville kerros-, rivi- ja pientaloille, jotka on rakennettu vuoden 1980 jälkeen. lisäksi  on esitettävä omakotitalon myynnin yhteydessä.
uudisrakennuksissa  on osa energiaselvitystä, joka tulee laatia rakennusluvan haun yhteydessä. suomessa ksi katsotaan henkilö, joka on kaupantekohetkellä 18–39-vuotias ei ole aiemmin omistanut mistään asunto-osakkeesta tai asuinrakennuksesta 50 %:a tai enempää, ostaa asunnon vakituiseksi asunnokseen ja muuttaa asuntoon 6 kuukauden kuluttua kaupanteosta.
n ei tarvitse maksaa asunnostaan varainsiirtoveroa, ja hän voi saada verotuksessa asuntolainastaan tavallista suuremman korkovähennyksen. lisätietoa ensiasunnon verotuksesta löydät verohallinnon sivuilta.  on sitoumus, jolla sitoumuksen antaja eli siis takaaja, lupautuu vastuuseen kolmannen henkilön eli siis velallisen velasta (asuntolainasta). henkilötakauksessa velan vakuudeksi muodostuu takauksen antajan varallisuus kokonaisuudessaan. hoitovastikkeen tarkoituksena on kattaa rakennuksen ylläpitokustannukset. asunto-osakkeen omistaja maksaa hoitovastikkeen. hoitovastikkeen suuruuteen vaikuttavat muun muassa rakennusten kunto ja sen ylläpidon juoksevat kustannukset.  on yksi asuntokaupan tärkeimmistä dokumenteista. isännöitsijäntodistuksessa on tietoa muun muassa taloyhtiön taloudellisesta tilasta, rakennusten kunnosta ja suunnitelluista remonteista ja korjauksista.
 tilataan nimensä mukaisesti isännöitsijältä ja se voidaan antaa asunnon ostotarjouksen tekijälle.  asuntokauppaa tehtäessä  saa olla enintään kolme kuukautta vanha.  on asunnon ostajan maksama summa, joka toimii eräänlaisena ”lupauksena” asunnon ostamisesta. yleensä  maksetaan asunnon ostotarjouksen hyväksymisen yhteydessä. n suuruus voi olla enintään 4 % asunnon velattomasta myyntihinnasta. kiinteistökaupassa voidaan myös käyttää a, vaikka sen käyttämisestä ei ole samanlaisia säädöksiä kuin asunto-osakkeen kaupassa.  on virkamies tai käräjäoikeuden tai maanmittauslaitoksen määräämä henkilö, jolla on oikeus vahvistaa kiinteistön omistusoikeuden siirtoa koskeva oikeustoimi, esimerkiksi kauppa tai lahja. kiinteistön luovutus on tehtävä kirjallisesti. myyjän ja ostajan tai heidän asiamiehensä on maakaaren mukaan allekirjoitettava kauppakirja olemalla läsnä samaan aikaan n kanssa, koska muutoin ei kaupan laillisuudelle välttämätön muotovaatimus toteudu.
n on vahvistettava luovutus kaikkien kauppakirjan allekirjoittajien läsnä ollessa. kaupanvahvistamisen tarkoituksena on estää sopimaton painostus tai muu epäasiallinen menettely kiinteistökaupassa  on summa, jonka asunnon ostaja maksaa myyjälle. kauppahinnan sijaan voidaan käyttää myös termiä myyntihinta. kauppahinta on summa, jonka asunnon ostaja maksaa myyjälle. kauppahinnan sijaan voidaan käyttää myös termiä myyntihinta.  on asuntokaupan ammattilainen, joka toimii asunnon myyjän tai ostajan edustajana. asuntoa myytäessä n tehtävänä on pyrkiä myymään asunto tai kiinteistö parhaaseen mahdolliseen hintaan. asunnon ostotoimeksiannossa  auttaa asunnon ostajaa löytämään sopivan asunnon tai kiinteistön.
-nimikettä (tai lyhennettä lkv) saavat käyttää laillistetun n tutkinnon (lkv) suorittaneet välittäjät.  sisältää kiinteistöön liittyviä tietoja, kuten pinta-alaan, kaavoihin, rasitteisiin tai käyttöoikeuksiin liittyviä tietoja.  on keskeinen dokumentti kiinteistökaupassa, ja kiinteistörekisteriotteen hankinta on kiinteistön myyjän vastuulla.
kiinteistörekisteriotteen voi tilata kätevästi verkosta.  antaa selkeän kuvan kiinteistön kunnosta ja tulevista korjaustarpeista. ssa selvitetään kiinteistön energiatalouteen, sisäolosuhteisiin sekä terveellisyyteen ja turvallisuuteen liittyviä asioita.
on usein liitettävä pitkän tähtäimen suunnitelma eli pts kertoo etenkin asunnon ostajalle, mitä korjauksia tai toimenpiteitä kiinteistöön on suunnitteilla tulevien 10 vuoden aikana. n laatii siihen erikoistunut ammattilainen. llä tarkoitetaan kuolleen henkilön varojen ja velkojen muodostamaa taloudellista kokonaisuutta. tällainen pesä ei ole oikeushenkilö vaan osakkaidensa väliaikainen henkilöyhteenliittymä. n osakkaita ovat henkilön perilliset, eloonjäänyt puoliso avio-oikeuden nojalla sekä mahdollinen yleisjälkisäädöksen saaja tai saajat. än liittyviä oikeudellisia seikkoja ovat muun muassa perunkirjoitus, osakkaiden mahdollinen vastuu pesän veloista erityistilanteissa, perinnönjako ja lesken oikeus hallita jäämistöä jakamattomana. ä kutsutaan joskus arkikielessä vanhahtavasti perikunnaksi.  kertoo kiinteistön omistusoikeudesta. jos esimerkiksi myyjällä on myytävänä olevaan kiinteistöön , syntyy ns. omistajaolettama. tällöin kiinteistön ostajan on syytä olettaa, että kiinteistön myyjän omistavan kiinteistön. a tulee hakea pääsääntöisesti kuusi kuukautta kiinteistön luovutuskirjan tekemisen jälkeen.  on dokumentti, jolla vahvistetaan, että lainhuuto on merkitty lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin. esimerkiksi kiinteistön myynnin yhteydessä myyjän tulee esittää . lainhuutorekisteriä ylläpitää maanmittauslaitos, ja lainhuutotodistuksen voi tilata esimerkiksi verkosta. putkiremontti eli  tarkoittaa rakennuksen vesi- ja viemärijohtojen kunnostusta tai uusimista. perinteinen putkiremontti tarkoittaa, että koko kiinteistössä uusitaan käyttövesi-, lämmitysvesi- ja viemäriputkien lisäksi märkätilojen vesieristykset, laatoitukset ja vesikalusteet.  on rajoiltaan määrätty alue kiinteistöstä.  voidaan muuttaa omaksi kiinteistökseen lohkomalla.  tarkoitetaan laskennallista osuutta kiinteistöstä, joka ilmaistaan murtoluvuilla. kiinteistö voidaan jakaa esimerkiksi 1/2:n tai 1/3:n määräosiin. asunnon  on summa, jolla asunto ostetaan.  ei kuitenkaan sisällä asunto-osakkeen mahdollista osuutta taloyhtiölainasta.
asunnon velaton hinta sisältää asunnon myyntihinnan sekä mahdollisen osuuden taloyhtiön lainasta.
velaton hinta on siis se summa, joka kertoo asunnon kokonaishinnan.
myös varainsiirtovero on määrittynyt vuodesta 2013 lähtien asunnon velattoman hinnan mukaan.  toimii todistuksena asunto-osakkeen omistamisesta. asunto-osakkeen  luovutetaan asunnon ostajalle kaupan teon yhteydessä. itse osakekirjoja säilytetään yleensä asunnon omistajan pankissa. tulevaisuudessa asuntojen t tulevat muuttumaan sähköisiksi asiakirjoiksi. asunnon ostaja tekee ostotarjouksen.  on syytä tehdä aina kirjallisesti. tarjouksessa tulee mainita muun muassa tarjouksen kohde, tarjottava kauppahinta, kaupan ehdot ja asunnon tai kiinteistön omistuksen siirtyminen. asunnon  ja siinä mainitut ehdot ovat sitovia, joten sekä asunnon ostajan että myyjän on syytä käydä se huolellisesti läpi.
asunnon ostaja voi myös käyttää kiinteistönvälittäjän ammattitaitoa löytääkseen itselleen sopivan asunnon tai kiinteistön. tällöin asunnon ostaja voi tehdä kiinteistönvälittäjälle ostotoimeksiannon, jossa määritetään, minkälaista asuntoa ollaan hakemassa (esimerkiksi asunnon koko, sijainti, hintataso). näiden tietojen perusteella kiinteistönvälittäjä etsii ostajalle sopivia kohteita ja hoitaa kaikki käytännön asiat aina asuntonäyttöjen sopimisesta hintaneuvotteluihin ja varsinaiseen kaupantekoon. asunnon ostaja voi käyttää asuntolainan vakuutena kiinteistöä. tämän omaisuuden kiinnityksen vahvistamisen yhteydessä kiinnityksen hakija saa n. tämä  toimii asuntolainan vakuutena.  toimitetaan sähköisessä muodossa. lla ja perunkirjalla tarkoitetaan perunkirjoituksessa laadittavaa asiakirjaa, jossa on listattu muun muassa kuolinpesän osakkaat, varat ja velat.  on toimitus, jossa selvitetään kuolinpesän tila eli luetteloidaan vainajan omaisuus ja velat.  on lyhenne sanoista pitkän tähtäimen suunnitelma.  antaa kokonaisvaltaisen kuvan kiinteistön tulevista korjaus-, remontointi- ja ylläpitotarpeista. sen avulla voidaan tuleviin toimenpiteisiin varautua jo hyvissä ajoin ja suunnitelmallisesti.  laaditaan yleensä vähintään 10 vuodeksi eteenpäin.  on yhtiövastikkeen osa, jolla katetaan muun muassa taloyhtiön laina- ja korkokuluja. esimerkiksi jos taloyhtiö ottaa lainaa putki- tai julkisivuremonttia varten, lainan osuus jyvitetään osakkeenomistajille esimerkiksi asunnon neliömäärän perusteella. rahoitusvastikkeen osuus ja jäljellä oleva yhtiölainan määrä on ilmoitettava selkeästi asunnon myynnin yhteydessä.  sisältää tiedot kiinteistöön liittyvistä oikeuksista ja rasituksista. kiinteistö voi olla kiinnitetty jonkin velan vakuudeksi, tai kiinteistöön tai sen osaan on voitu myöntää vuokra- tai nautintaoikeus. näihin liittyvät tiedot löytyvät rasitustodistuksesta. myös kiinteistön mahdollisten panttausten määrä on ilmoitettu rasitustodistuksessa. kiinteistön ostajan on syytä tutustua rasitustodistukseen huolellisesti. asuntojen  on asuntokaupan muoto, joka on yleistynyt viime vuosina. tarjouskaupassa asunnon hinta määräytyy kysynnän mukaan ja kaupankäynti on avointa kaikille osapuolille. asunnolle määritellään lähtöhinta, ja tarjouskaupan kohteena olevasta asunnosta tehdyt tarjoukset ovat kaikkien nähtävillä verkossa. tarjouskaupassa valta on asunnon myyjällä – hän voi hyväksyä asunnosta tehdyn tarjouksen. jos tarjottu hinta ei miellytä myyjää, hänen ei ole pakko hyväksyä tarjousta.
asunnon myyjän ja kiinteistönvälittäjän välillä tehdään toimeksiantosopimus. sopimuksessa yksilöidään myytävä kohde, varmistetaan asunnon omistajat, sovitaan asunnon myyntihinta ja määritetään toimeksiantosopimuksen voimassaoloaika. toimeksiantosopimuksessa määritetään myös välityspalkkion määrä ja asunnon vapautumiseen liittyvät yksityiskohdat. kun toimeksiantajana on kuluttaja, voi toimeksiantosopimus olla voimassa maksimissaan neljä kuukautta kerrallaan. toimeksiantosopimuksella tarkoitetaan välitysliikkeen ja toimeksiantajan välistä sopimusta, jolla välittäjän tehtäväksi annetaan ostajan tai vuokralaisen löytäminen asunnolle tai kiinteistölle.  voidaan tehdä myös siten, että ostettavaa asuntoa tai vuokrakohdetta etsivä solmii toimeksiantosopimuksen välitysliikkeen kanssa. tällöin välittäjän tehtävänä on löytää ostajalle tai vuokralaiselle sopiva asunto. asuntokaupan sopimussakko sovitaan vakiokorvauksen muodossa. vakiokorvausta käytetään ja se joudutaan perimään silloin, jos kaupasta vetäydytään ilman hyväksyttävää syytä. vakiokorvauksen enimmäismäärä on 4 % sovitusta kauppahinnasta.  on lainan vakuudeksi kelpaava osuus omaisuuden markkina-arvosta, eli ostohinnasta. esimerkiksi asuntokaupassa asunto voi kelvata 80 % lainavakuudeksi sen käyvästä arvosta eli ostohinnasta, jolloin loput 20 % maksetaan käteisellä. asian voi ajatella myös niin, että 80 % osuus on  ja 20 % on lainanantajan "turvaväli" eli suoraan maksettu oman rahan määrä. mitä suurempi riski omaisuuden lainoittajalla on, sitä pienempi on  ja sitä suurempi on turvaosuus.
asuntokaupassa n käsite tulee vastaan viimeistään pankin kanssa käytävissä asuntolainaneuvotteluissa. pankki vaatii lainanottajalta vakuuksia turvaamaan lainan takaisinmaksua. asuntolainoissa yleisin vakuus on itse ostettava asunto. lla tarkoitetaan sitä osuutta, jonka ostettava asunto kattaa lainan vakuuksista. yleisimmin  on enintään 70–80 % asunnon ostohinnasta. asunto-osakkeesta ja kiinteistöstä tulee maksaa a, joka maksetaan kohteen velattomasta kauppahinnasta.
prosentti määräytyy hankittavan omaisuuden perusteella:
4 %: kiinteistöt, esim. omakotitalo, vapaa-ajanasunto, metsätilat ja tontit
2 %: asunto-osakkeet sekä kiinteistöyhtiöiden ja keskinäisten kiinteistöyhtiöiden osakkeet, esim. kerrostalo- tai rivitalo-osake tai lomaosake.
n maksamisesta tulee ilmoittaa verottajalle. varainsiirtoveroilmoituksella ostaja tai muu luovutuksensaaja ilmoittaa osakkeen, muun arvopaperin tai pelkän rakennuksen varainsiirtoverosta.
seuraavissa tilanteissa voit käyttää vain paperilomaketta:
-muiden kuin asunto-osake- ja kiinteistöyhtiöiden osakkeiden hankinta (ns. tavallisten osakeyhtiöiden osakkeet eli liikeosakkeet)
-ensiasunnon hankinta, kun asuntoa ei oteta kokonaan omaan vakituiseen asumiskäyttöön
pelkän rakennuksen hankinta
-kiinteistötoimitukseen perustuva saanto, jota ei koske lainhuudatusvelvollisuus (esim. vesijätön lunastus) 
-osaomistusasunnon hankinta
-golfosakkeen hankinta
-vaihtokauppa. asuntojen myynti-ilmoituksissa ilmoitetaan . sillä tarkoitetaan asunnon myyntihintaa, johon on laskettu mukaan asunto-osakkeen velkaosuus taloyhtiön lainasta. esimerkki: asunnon myyntihinta on 200 000 euroa ja taloyhtiössä on aiemmin toteutettu putkiremontti. kyseisen asunnon velkaosuus on 25 000 euroa. tällöin asunnon  on 225 000 euroa.  on virallinen, paperille laadittava todistus (asiakirja) henkilön väestötietojärjestelmässä olevista henkilötiedoista.
virkatodistuksesta voi – käyttötarkoituksesta riippuen – käydä ilmi mm. seuraavat tiedot:
-täydellinen nimi (myös kutsuma- ja mahd. entiset nimet)
-henkilötunnus (nykyisin vain käyttötarkoituksen niin vaatiessa)
-perhesuhdetiedot (vanhemmat, sisarukset, lapset, puoliso)
-syntymäpaikka
-kuolinpaikka (mm. perunkirjoitusta varten)
ta tarvitaan asuntokaupassa, kun myyjänä tai ostajana on kuolinpesä.  tilataan henkilön koti kaupungin tai kunnan maistraatista.
aiemmin kirkonkirjoihin perustunutta ta kutsuttiin myös papinkirjaksi tai papintodistukseksi. jokaisella asunto-osakeyhtiöllä tulee lain mukaan olla . se määrittää esimerkiksi perusteet vastikkeiden maksamiselle ja sen, miten huoneiston ja rakennuksen ylläpidon vastuut jakautuvat taloyhtiön ja osakkaiden välillä.  on osakkeenomistajilta kerättävä maksu, jolla katetaan taloyhtiön menoja, kuten rakennusten käytöstä ja kunnossapidosta aiheutuvia kustannuksia. yhtiövastikkeen maksuperusteet on määrätty yhtiöjärjestyksessä.
 = hoitovastike rahoitusvastike.  voidaan siis jakaa hoitovastikkeeseen ja rahoitusvastikkeeseen. hoitovastikkeella katetaan muun muassa rakennusten ylläpitokustannuksia. rahoitusvastiketta maksetaan taas asunto-osakeyhtiön lainojen lyhentämiseksi ja korkokulujen kattamiseksi.