יש להנגיש את החיסון – ולחזור לחיים
יש להשקיע מאמצים נוספים בהנגשת החיסון הראשון והשני לאלו שלא חוסנו באוכלוסיות הסיכון (דבר שאינו מתבצע באופן מיטבי כיום). יחד עם זאת, יש לאפשר חזרה לחיים ולשגרה. הנורמאליות בחינוך, במשק, בפנאי – היא מתכון לחיים בריאים, מבחינה פיזית ונפשית. יש צורך לגלות מנהיגות אמיצה כמו באנגליה, דנמרק ומדינות נוספות, שעם החיסון בחרו לחזור לחיים, מתוך הבנה שהקורונה נשארת פה, ואי אפשר להמשיך לחיות בפחד.
אנו מסתייגים מכל אלמנט של כפייה, ישירה או עקיפה. התו הירוק הוא כלי פסול מוסרית הפוגע בערכי יסוד של הרפואה, גורם להתנגדות דווקא בשל הפעלת הכוח, ובמקביל - מייצר מצג שווא של סביבה בטוחה. לראייה, בניגוד לנטען, רובן המכריע של מדינות אירופה וארה"ב, לא נוקטות במדיניות כזו.
יש להשקיע מאמצים נוספים בהנגשת החיסון הראשון והשני לאלו שלא חוסנו באוכלוסיות הסיכון (דבר שאינו מתבצע באופן מיטבי כיום). יחד עם זאת, יש לאפשר חזרה לחיים ולשגרה. הנורמאליות בחינוך, במשק, בפנאי – היא מתכון לחיים בריאים, מבחינה פיזית ונפשית. יש צורך לגלות מנהיגות אמיצה כמו באנגליה, דנמרק ומדינות נוספות, שעם החיסון בחרו לחזור לחיים, מתוך הבנה שהקורונה נשארת פה, ואי אפשר להמשיך לחיות בפחד. נגיף הקורונה יישאר לשנים רבות בצורה “אנדמית”, כלומר נוכח.
מדי כמה חודשים צפוי גל מסוים, כפי שמתנהגות כל המחלות דמויות השפעת.
מדי פעם יופיעו ווריאנטים – זוהי תופעה טבעית שלא ניתן למנוע, ודורשת מעקב כדי לאתר במידה ומופיע ווריאנט השונה באופן דרמטי מאחרים. הקורונה מסוכנת למבוגרים ולחולים במחלות רקע, אך הסכנה לאחרים ובמיוחד לילדים נמוכה מאוד. החיסון מגן על המתחסן מפני מחלה קשה ומתמותה, אך ערכו במניעת הדבקה ויצירת “חיסוניות עדר” נמוך. הוא אינו מסוגל למגר את המחלה, אך יש לו חשיבות בהפחתת נזקי המגפה והמאמץ הרפואי הנדרש ממערכת הבריאות. מרבית הכלים בהם נעשה שימוש בעולם בכלל ובישראל בפרט לא הוכחו כיעילים (סגרים, סגירת מערכת החינוך, בדיקות נרחבות לאנשים ללא סימפטומים, בידודים נרחבים, תו-ירוק ועוד), וחלקם גורמים לנזק משמעותי.
צעדים אלו מסבים נזק מיותר ולא אתי, בשל יחס עלות-תועלת הנובע מהם.
חיים עם הקורונה, משמעם שמירה על פעילות כלכלית וחינוכית מלאה, תוך הבטחת רווחה נפשית לכלל האוכלוסייה. למרות התנאים האופטימליים בישראל להתמודדות עם משבר הקורונה (מדינה צעירה, מערכת בריאות מעולה, היערכות לאומית למצבי חרום) ולמרות שימוש באמצעי התמודדות קיצוניים אף ביחס לעולם המערבי, הישגי ההתמודדות עם המשבר בישראל – תמותה עודפת ונזקים בריאותיים, חברתיים וכלכליים – נמוכים ביחס למדינות אחרות. הדגשה שבמקרי חום, צינון או אפילו תסמינים קלים אחרים, לא יוצאים מהבית – עד שנבדקים, מסר שיש לו ערך לבריאות הציבור באופן רחב הרבה יותר מהקורונה.
המחקרים מלמדים כי אחוז אדיר מההדבקות נובע מחולים הסובלים מסימפטומים, ולכן ההתרכזות בהם יכולה להיות יעילה הרבה יותר, מבלי לגרום לנזק של בדיקות נרחבות ויקרות ובידודים נרחבים.
במקרה של זיהוי חולה, יש לבדוק ולבודד רק מגעים צמודים ביותר (כגון בני בית). 1. פתיחה מלאה של בתי הספר במתכונת שגרה.   
באופן הדרגתי יישום תוכניות מתאר בדומה ל"כיתה הירוקה", כך שאין בידודים, אך 2-3 בדיקות כלל-כיתתיות לאחר זיהוי מאומת להקטין את סיכויי התפשטות.   
במיוחד במתארי החינוך, בולט כיצד הילדים, אשר הנזק הפוטנציאלי מהמחלה הוא הנמוך ביותר, הם משלמי המחיר העיקריים, בניגוד להיגיון ולאתיקה.
2. ביטול התו הירוק באופן מלא - עתה, כאשר ברור שמחוסנים יכולים להדביק (ואף אם מדובר במידה פחותה), מהווה התו הירוק פגיעה כפולה: הוא פוגע בחירויות פרט בשל הבדלים סטטיסטיים לא משמעותיים (אם בכלל), והוא מסכן את אוכלוסיות בסיכון ע"י יצירת מקסם שווא של "סטריליות". 1. עידוד והנגשת החיסון לעשרות אלפי קשישים ובמגזרים בהם ההיענות נמוכה
2. המשך יישום וקידום אמצעי הגנה בבתי אבות ובמתארים מרובי סיכון
3. יישום מתארים חלופיים למניעת התקהלויות במקומות סגורים המערבים אוכלוסיות סיכון.
4. תמרוץ ועידוד מחקרים לטיפולים במחלת הקורונה 1. תוכניות התערבות להדבקת פערים בבדיקות סקר ואיזון מחלות כרוניות
2. תגבור מערך בריאות הנפש, בשל פגיעות הצעדים שננקטו במשבר
3. תגבור מערכי הרווחה בשל הנזקים החברתיים והכלכליים שנגרמו
4. פיתוח מערך סוציאלי לטיפול בקשישים הסובלים מבידוד והחמרה פסיכו-סוציאלית בעקבות המשבר
5. הקמת מערך להדבקת פערי החינוך, במיוחד בנוער במצוקה חיזוק אופן הפעולה המקצועי והמדעי של מקבלי ההחלטות:
1. פתיחת כלל הדיונים, הפרוטוקולים, החוזים וניגודי העניינים האפשריים באופן מלא ושקוף לציבור הרחב.
2. דרישה ל-"חוות דעת שניה", תוך שיתוף בעלי עמדות שונות בתהליכי קבלת ההחלטות.
3. הקמת מערכת מעקב ודיווח רשמית, מסודרת ונגישה של תופעות לוואי לתרופות בכלל ותכשירים חדשים בפרט, תוך הנגשת כלל הנתונים לציבור הרחב ולאנשי המקצוע.
4. החזרת האמון הציבורי ע"י שינוי בסיס השיח עם אזרחי המדינה, תוך שינוי האופן בו מתווך המשבר לציבור ע"י אנשי מקצוע והתקשורת.   
זאת, תוך הימנעות מהפחדה מיותרת, שימוש בכלים של קבלת החלטות משותפת ברמה הציבורית והפרטנית. בדגש על הקמת מערך אשפוז בית לחולי קורונה אשר ישמש תשתית רפואית לשנים קדימה, תגבור יכולות טיפול נמרץ (צוואר הבקבוק במגפה), תוספת כוח אדם למערכת הבריאות, מניעה וטיפול בשחיקה הקשה של צוותי הרפואה, ארגון מחדש לפישוט תהליכי עבודה מסורבלים. מיום הקמתה, תמכה המועצה בחיסון ככלי קרדינאלי מהווה "משנה משחק" במאבק בקורונה.
לא אך זו שחברי המועצה מחוסנים בעצמם, הביעה המועצה תמיכה במבצע החיסונים ברבים ממסמכיה וברבים מהראיונות שהעניקו חבריה ברשתות התקשורת. למרות הסתייגות המועצה מהאופן בו התקבלה ההחלטה על מתן הבוסטר, אנו חושבים שיש לאמץ את גישת ה-fda ולאפשר (אך לא לכפות) חיסון שלישי לאוכלוסיות הסיכון. אנו איננו מתנגדים לאפשרות הניתנת להורים המעוניינים לחסן את ילדיהם, ואף תומכים בחיסון ילדים בקבוצות סיכון. עם זאת, אנו מתנגדים למבצע החיסון בילדים ובוודאי לאופן האגרסיבי בו מופעל כלפי אוכלוסייה זו. מסע הלחצים המופעל עליהם ועל הילדים איננו מוסרי ופוגעני. אנו מסתייגים מכל אלמנט של כפייה, ישירה או עקיפה. התו הירוק הוא כלי פסול מוסרית הפוגע בערכי יסוד של הרפואה, גורם להתנגדות דווקא בשל הפעלת הכוח, ובמקביל - מייצר מצג שווא של סביבה בטוחה. לראייה, בניגוד לנטען, רובן המכריע של מדינות אירופה וארה"ב, לא נוקטות במדיניות כזו.