Voiko vyöruusun saada ilmateitse?
Ei. Vyöruusu ei tartu vyöruusuna henkilöstä toiseen. Vyöruusun aiheuttaa virus, joka jää elimistöön vesirokon jäljiltä.
Eivät ole. Vyöruusu on vesirokkoviruksen aiheuttama infektio, jonka tyypillisenä oireena on kivulias ihottuma toisella puolella vartaloa tai kasvoissa. Ruusu puolestaan on vakava ihon ja ihonalaiskudoksen akuutti bakteeri-infektio, joka esiintyy useimmiten toispuolisesti alaraajassa. Ruusua aiheuttaa tietynlainen streptokokkibakteeri, ja se edellyttää välitöntä hakeutumista päivystykseen.
Ei. Vyöruusu ei tartu vyöruusuna henkilöstä toiseen. Vyöruusun aiheuttaa virus, joka jää elimistöön vesirokon jäljiltä. Vyöruusu on vesirokkoviruksen aiheuttama infektiotauti, jonka tyypillisenä oireena on rakkulainen ja kivulias ihomuutos. Vesirokkovirus jää lapsuuden infektion jälkeen pysyvästi elimistöön, ja virus voi myöhemmin aktivoitua uudelleen ja aiheuttaa vyöruusun. Vyöruusulle on ominaista kipu ja rakkulat yleensä kehon jommallakummalla puolella. Vyöruusu on yleisintä vartalolla ja toiseksi yleisintä kasvoilla. Tavallisin vyöruusun laukaiseva tekijä on on immuunijärjestelmän luonnollinen heikentyminen iän myötä. Vyöruusun puhkeamiselle altistavat myös immuunijärjestelmän toimintaa alentavat lääkitykset (kuten kortisoni tai biologiset lääkkeet) ja sairaudet, sekä stressi. Vyöruusu puhkeaa immuunijärjestelmän heikennyttyä, tavallisesti iän myötä tai sairauden, lääkityksen tai stressin takia. Virus voi aktivoitua milloin tahansa, mutta yleisintä se on 50 ikävuoden jälkeen. Vyöruusu alkaa yleensä kivun, kutinan, kihelmöinnin tai tunnottomuuden tuntemuksina ihoalueella, johon rakkulainen ihottuma ilmaantuu. Tutustu oireisiin tarkemmin kohdassa Vyöruusun oireet. Vyöruusu voi puhjeta missä iässä vain, mutta se on yleisempää 50 ikävuoden jälkeen johtuen iän myötä heikkenevästä immuunijärjestelmästä. Jokainen vesirokon sairastanut jää varicella zoster -viruksen kantajaksi ja voi siis sairastua vyöruusuun. Jos olet sairastanut vesirokon, sinulla on vyöruusua aiheuttava varicella zoster -virus elimistössäsi ja olet siten riskissä sairastua vyöruusuun. Virus voi aktivoitua uudelleen milloin vain. Riski kasvaa, kun immuunijärjestelmän toiminta heikkenee joko normaalin ikääntymisen myötä tai esimerkiksi jonkin lääkityksen tai sairauden seurauksena. Kyllä. Vyöruusun voi saada, jos on sairastanut vesirokon aikaisemmin. Taudin puhkeaminen liittyy vesirokkoviruksen uudelleenaktivoitumiseen. Iän myötä tapahtuva immuunijärjestelmän heikkeneminen on merkittävin altistava tekijä vyöruusun puhkeamiselle. Ei. Vesirokkopotilas voi tartuttaa toisiin henkilöihin vesirokkoa. Jos vesirokon sairastanut altistuu myöhemmin elämässään vesirokkovirukselle, ei altistus johda vyöruusun puhkeamiseen vaan vyöruusu puhkeaa kun elimistössä vesirokon sairastamisen seurauksena jo oleva vesirokkovirus aktivoituu uudelleen. Vyöruusu on yleinen tauti Suomessa. Yli 95 % 50 vuotta täyttäneistä suomalaisista kantaa vyöruusua aiheuttavaa virusta. On arvioitu, että jopa joka kolmas suomalainen aikuinen sairastuu vyöruusuun elämänsä aikana. Vyöruusu ei tartu vyöruusuna henkilöstä toiseen. Vyöruusun aiheuttaa virus, joka jää elimistöön vesirokon jäljiltä. Vyöruusurakkulaneste voi kuitenkin harvinaisissa tapauksissa tartuttaa vesirokkoviruksen henkilöön, joka ei ole aiemmin sairastanut vesirokkoa. Vyöruusua sairastava voi harvinaisissa tapauksissa tartuttaa vesirokon henkilölle, joka ei ole sairastanut vesirokkoa. Tartunta on periaatteessa mahdollista niin kauan kuin potilaalla on rakkulaista ihottumaa. Lievää vyöruusua ja siitä aiheutuvaa kipua voi hoitaa kotona. Lääkäri voi määrätä viruslääkehoitoa, joka tulee aloittaa viimeistään kolmen, mieluiten kahden vuorokauden sisällä rakkuloiden ilmaantumisesta. Mikäli vyöruusu tulee kasvojen alueelle, tulee aina hakeutua lääkäriin mahdollisten silmäkomplikaatioiden varalta. Vyöruusu paranee yleensä muutamassa viikossa, mutta se voi myös johtaa komplikaatioihin, joiden kesto voi olla kuukausia tai jopa vuosia. Mikäli olet sairastanut vesirokon, vyöruusun puhkeamista ei voi ehkäistä omalla toiminnalla. Tauti voi puhjeta immuunijärjestelmän heiketessä iän, sairauden, stressin, tai lääkityksen takia. Vyöruusulta voi suojautua rokottautumalla. Kysy lisää hoitajalta tai lääkäriltä – varaa aika täältä. Vyöruusun komplikaatiot voivat johtaa pitkäaikaisiin terveysongelmiin, mutta vyöruususta johtuva kuolleisuus on matala. Tavallisin vyöruusun komplikaatio on pitkäaikainen, vaikea kipu, jonka riski kasvaa iän myötä. Kasvojen alueella vyöruusu voi vaikuttaa näköön ja harvinaisissa tapauksissa johtaa jopa sokeutumiseen. Muita harvinaisempia komplikaatioita ovat aivokalvotulehdus, aivokuume ja aivohalvaus. Vyöruusun puhkeaminen lapsella on harvinaista. Aivan kuten aikuisillakin, vain aiemmin vesirokon sairastanut voi saada vyöruusun. Vesirokon alle 1 vuoden iässä sairastaneilla lapsilla on suurempi riski saada vyöruusu. Kyllä. Suurin osa sairastaa vyöruusun vain kerran, mutta osalla se uusiutuu. Uusiutumisen riski on hyvin yksilöllistä ja riippuu altistavista tekijöistä, kuten muista sairauksista ja lääkityksistä. Kipu, kutina, kihelmöinti ja tunnottomuus on tavallista vyöruusuihottuman alueella. Vyöruusu ei ole sukupuolitauti. Eivät ole. Vyöruusu on vesirokkoviruksen aiheuttama infektio, jonka tyypillisenä oireena on kivulias ihottuma toisella puolella vartaloa tai kasvoissa. Ruusu puolestaan on vakava ihon ja ihonalaiskudoksen akuutti bakteeri-infektio, joka esiintyy useimmiten toispuolisesti alaraajassa. Ruusua aiheuttaa tietynlainen streptokokkibakteeri, ja se edellyttää välitöntä hakeutumista päivystykseen.