háziállatra káros-e a gyepműtrágya?
a legtöbb műtrágya kis szemcsemérettel rendelkezik, szaga, állaga nem vonzó a háziállatok számára. kijuttatás során érdemes az állatokat távol tartani, hogy véletlenül se menjen a szájukba, fülükbe, szőrzetükbe, de a munka végeztével nyugodtan kiengedhetjük őket, nem kell attól tartani, hogy a maximum 3-4 mm nagyságú szemcséket megeszik.
igen, házilag is tudunk öntözőrendszert telepíteni. mindenképp szükséges hozzá egy alapos tervrajz az öntözési körökkel, szórófejek megjelölésével és típusával. tudnunk kell a vízhozamot (liter /perc), illetve, és hogy lesz-e csepegtető kör, vagy sem. a tervrajz alapján tudjuk kiszámolni, hány méter kpe és lpe csőre, valamint szórófejre lesz szükségünk. Érdemes minden esetben tájékozódni a folyamatról, szükséges eszközökről és kiegészítőkről az interneten és youtube videókból, de kitartással és kézügyességgel házilag is elkészíthetjük a rendszert.
a legtöbb műtrágya kis szemcsemérettel rendelkezik, szaga, állaga nem vonzó a háziállatok számára. kijuttatás során érdemes az állatokat távol tartani, hogy véletlenül se menjen a szájukba, fülükbe, szőrzetükbe, de a munka végeztével nyugodtan kiengedhetjük őket, nem kell attól tartani, hogy a maximum 3-4 mm nagyságú szemcséket megeszik. a medence vize általában klórosabb a csapvíznél, ezért egyszerre egy adott területre koncentráltan nem ajánlott kiengedni több száz, vagy ezer litert. ha közeledünk a medence szezon végéhez, akkor fel tudunk készülni a klórozás csökkentésével, majd a medencében lévő víz fokozatos kiengedésével, ezzel csökketve a füvet érő hirtelen stresszt. a levágott fűszálak a talajra jutva nem tudnak olyan gyorsan lebomlani, mint amilyen gyakran nyírjuk a füvet. ha nem szedjük össze, akkor elzárják a gyökereket a víztől, illetve a fűszálak alsóbb részeit a napfénytől. ettől a fűszálak kiszáradhatnak, berohadhatnak és végül a gyepfelületünk pusztulásához vezethet. amennyiben a kijuttatás során teraszra, járdára is jutott műtrágya, érdemes onnan lesöpörni, vagy lemosni. a vasat is tartalmazó gyepműtrágyák esetén figyelni kell arra, hogy ruhán, tereptárgyakon rozsdaszerű elszíneződést okozhat, így ezek kijuttatása során fokozatton figyeljünk a szórásképre. nem ajánlott este locsolni, mert a naplementével és a hőmérséklet csökkenésével a talaj által el nem vezetett víz nem tud elpárolgni. az el nem párolgo víz és a hőmérséklet a gombabetegségek számára ideális környezetet teremt, így amennyiben lehet, tartózkodjunk az esti locsolástól. ha alkalmanként csak így tudjuk megoldani, akkor abból nem lesz baj, de a rendszeres esti locsolás egyáltalán nem ajánlatos. a felújítás egy járható út minden esetben, ha nem szaporodtak el túlságosan a gyomnövények. ha a meglévő gyepfelület ritkás, sok a kopasz folt, vannak szembetűnő egyenetlenségek a talajon, akkor segíthet, ha az egyenetlenségeket homokszórással korrigáljuk, a gyomnövényeket gyepgyomírtóval kezeljük, majd 10-14 nap múlva felülvetjük a területet. minden eset egyedi, de általánosságban a felülvetéssel, késes/rugós szellőztetéssel és homokszórással látványos eredményt tudunk elérni. nem. ha már meglévő állományt vetünk felül, akkor általános szabály szerint - de ez függ az adott terület és állomány állapotától - az új vetés fele, 12-18 g/m2 a követendő mennyiség, függően attól, hogy mi van jelenleg. ha nagyon "kopasz" a terület, akkor érdemes új vetésként tekinteni rá és a csomagolás szerinti ajánlott mennyiséget kiszórni. télen nincs szüksége a gyepnek akkora mennyiségű nitrogénre, amennyit a tavaszi és nyári gyeptrágyák tartalmaznak. ha az év során elegendő fenntartó gyeptrágyát használtunk, akkor télen már csak a kálium utánpótlást kell biztosítani, így a hideg hónapokra elegendő tápanyagot tudunk a talajba juttatni. igen, házilag is tudunk öntözőrendszert telepíteni. mindenképp szükséges hozzá egy alapos tervrajz az öntözési körökkel, szórófejek megjelölésével és típusával. tudnunk kell a vízhozamot (liter /perc), illetve, és hogy lesz-e csepegtető kör, vagy sem. a tervrajz alapján tudjuk kiszámolni, hány méter kpe és lpe csőre, valamint szórófejre lesz szükségünk. Érdemes minden esetben tájékozódni a folyamatról, szükséges eszközökről és kiegészítőkről az interneten és youtube videókból, de kitartással és kézügyességgel házilag is elkészíthetjük a rendszert. amennyiben ismerjük a füvesíteni szánt terület nagyságát (és ezt mindenképp tudni kell), úgy abból számoljuk vissza, hogy hány kg fűmagra lesz szükségünk. ha az adott mennyiség szemmel láthatóan megfelelően és egységesen került kiszórásra, akkor jó eséllyel sikerült eltalálni az arányt. ha vannak olyan területek, ahol ritkásabban láthatók a magok, ott érdemes további szórást végezni, és ahova ránézésre több mag jutott, ott sem kell aggódni, vagy félni attól, hogy "túl sűrű" lesz a pázsit, idővel kiegyenlítődik mindenhol. nem jó, mivel így egyáltalán nem tudjuk biztosítani, hogy mindenhova megfelelő és ugyanannyi víz jusson. ha nincs öntözőrendszerünk, akkor legalább egy esőztetőt, vagy szektoresőztetőt szerezzünk be. ezekkel egységesen tudunk ugyanannyi vizet kijuttatni mindenhova. mindenképp érdemes, mert ha ugyanazon a nyomvonalon haladunk minden alkalommal, akkor a kerekek alatti fűszálak el fognak hajlani és így az összkép és a vágáskép nem lesz tökéletes. változtassuk a vágási irányt hetente, ezzel elkerülve a nem kívánatos nyomvonalak kialakulását. mint minden növényt, úgy a füvet is túl lehet öntözni. ha túl sok víz jut ki folyamatosan a gyepre, amit a talaj nem tud elvezetni, akkor a fű begombásodhat, de akár ki is rohadhat. Érdemes az öntözés során kijuttatott víz mennyiségét jól beállítani, ezzel el tudjuk kerülni nem csak a túlöntözést, de az alulöntözést is. lehet, de nyilvánvalóan nem elektromos, vagy akkumulátoros géppel. a vizes fű nyírásánál gyakrabban kell ellenőrizni a késeket és a gyűjtőt, mert a feltapadó vizes fűszálak csökkenthetik a teljesítményt, ami a fűszálak roncsolásához vezethet. ha tehetjük, várjunk 1-2 napot, amíg felszárad a terület, és ezt követően kétszeri nyírással, fokozatosan vigyük le a magasságot a megfelelő szintre. ha műtrágyáról beszélünk, és nem szerves trágyáról, akkor minden esetben tudni kell, hogy ezek tárolása eltér a klasszikus trágyákétól. mindig fénytől védett, hűvös és száraz helyen kell tárolni, gyúlékony anyagoktól távol. ha tehetjük, csak annyit vásároljunk, amennyit fel is használunk, így nem kell a tárolásra ügyelni, ha mégis megmaradt valamennyi, akkor figyeljünk a fentiekre. a gyepműtrágyák kifejezetten a pázsitfélékhez lettek kifejlesztve, illetve a gyártó által ajánlott kijuttatási mennyiség is ehhez került meghatározásra. minden esetben érdemes felkeresni a gyártó weboldalát és tájékozódni, hogy egyéb felhasználásra javasolják-e a terméket, vagy sem. szerves műtrágya esetén általánosságban használhatjuk, műtrágya esetén érdeklődjünk a gyártónál. erre a kérdésre nem lehet válaszolni, ez olyan, mintha azt kérdeznénk, melyik a legjobb autó. kinek melyik. Általánosságban elmondható, hogy a nagyobb gyártók (pl. icl, barenbrug) keverékei megbízhatók, hiszen jellemzően 95% feletti kelési aránnyal számolhatunk, és a nemesítéseknek köszönhetően ezek a pázsitfajták több betegséggel szemben is ellenálóbbak az olcsóbb keverékeknél. fűmagot minden esetben a terület igényei szerint kell választani, legyen az napos, árnyékos, erősen igénybevett, vagy mohásodásra hajlamos. szerencsére a fenti két gyártó keverékei között minden igényre találunk megoldást. Általánosságban a homokos, lazább talajszerkezet ideális a gyepnek. itt jobb a vízelvezetés és például egy nagyobb eső után nem pang az esővíz a talajon, ami így a nyári meleggel vegyítve kedvez a gombabetegségeknek. Örökzöld növények alatt a talaj kémhatása nem kedvez a gyepnek, így ott - bármennyire is szeretnénk - nem tudunk tartósan szép füves részt kialakítani, vagy csak folyamatos tápanyagutánpótlás árán. senki nem mondja, hogy jobb, vagy rosszabb egy robotfűnyíró, de az biztos, hogy időt takarít meg nekünk. ezen kívül a levágott nyesedéket sem kell gyűjteni, mert ha a robot minden nap megy, mindössze annyit vág le, amennyi le tud bomlani a talajon. igaz, hogy a fűnyíró által kezelt területet körbe kell határolni, de egy tapasztalt telepítő szakember ebben nagy segítséget tud jelenteni, így a kábel észrevehetetlen lesz a kertben. a rugós szellőztetés lényege az elhalt fűszálak, moha és egyéb, a gyep gyökérzetének vízellátását gátló filcréteg eltávolítása. a szellőztetést és a talajlazítást gyakran keverik, pedig nem ugyanaz a két tevékenység. a talajlazítást tavasszal szoktuk végezni, ezzel elsősorban a gyökérzet megújulását segítjük elő, míg a rugós szellőztetést évente több alkalommal is végezhetjük, hogy a talajfelszínt megtisztítsuk. az év különböző szakaszaiban a gyepnek különböző tápanyagra van szüksége. tavasszal és nyáron elsősorban nitrogénre, ősszel és télen káliumra. Új vetés, vagy felülvetés során érdemes magas foszfor-tartalmú (indító) gyeptrágyát használni. a mélyzöld szín eléréséhez vastartalom szükséges. a pázsit számára a legideálisabb időpont az öntözésre a napfelkelte utáni hajnali órák, így a talaj által el nem vezetett víz el tud párologni és nem marad a felszínen. Új vetés esetén figyelni kell arra, hogy a talaj folyamatosan nedves legyen, így a kelesztő öntözéseket akár 3-4 óránként is ismételni kell, de ezt csak addig, amíg a fűszálak ki nem kelnek. amelyik éles :) ma már az elektromos és az akkumulátoros fűnyírók is megfelelő teljesítményt és fordulatszámot képesek leadni, ezzel is csökkentve az esetleges roncsolódást a fűszálakban. Általános szabály nincs, a lényeg, hogy a saját igényeink válasszunk fűnyírót, legyen az robot, benzines, elektromos, hengerkéses, vagy akkumulátoros. arra azonban mindig figyeljünk, hogy rendszeres időközönként élezzük a késeket, mert ezzel gyepünk egészségét is meg tudjuk őrizni. ez több tényezőtől függ: a fűnyíró minőségétől, a rendszeresen nyírt terület nagyságától, a fű fajtájától és a fű sűrűségétől. minden nyírás előtt érdemes leellenőrizni a kést, és ha tompának találjuk, akkor nyírás előtt élezzük, vagy éleztessük meg. van, aki minden nyírás előtt élezi, és van olyan is, aki havonta-kéthavonta. igénybevételtől és minőségtől függ, de az biztos, hogy rendszeresen élezni kell a kést, hogy ne tépje a füvet. tavasszal és ősszel, amikor az átlaghőmérséklet 10-20 fok között alakul, nem szükséges a gyepet 2-3 naponta locsolni. ez persze függ a talaj vízmegtartó képességétől, amit rendszeresen érdemes ellenőrizni akár úgy, hogy egy kenőkést beleszúrunk a földbe, és le tud menni teljesen könnyedén, akkor a felső 10-15 cm megfelelően hidratált.
nyáron az öntözést elegendő 2-3 naponta (fűmagtól is függ) elvégezni, ezzel is arra sarkallva a füvet, hogy mélyebb gyökérzetet növesszenek és jobban tolerálják a szárazságot. erre nehéz pontos választ adni. függ az évszaktól, tápanyagszinttől, hőmérséklettől és a fűmag típusától. ezt minden esetben egyedileg kell mérlegelni és időzíteni, de a főszezonban (április-október) ideális esetben hetente egy alkalommal nyírjuk a füvet. minden esetben a gyártó által a fűmagkeverékhez meghatározott magassághoz időtsük a vágást, ne engedjük túl nagyra nőni, és ugyanígy ne is nyírjuk az ajánlott magasságnál rövidebbre. nem kell, de ajánlott. a csírázás során az indító trágyákban található magas foszfor-tartalom segít, hogy minél nagyobb kelési arányt érjünk el (kevesebb kopasz folt legyen). továbbá ez egy olyan kezdeti tápanyagforrást biztosít a gyepnek, ami a gyors és egészséges gyökérképződésben fontos szerepet játszik. egyáltalán nem, hiszen a szerves trágyák is tökéletesek a gyep számára. a prémium minőségű gyeptrágyák elsősorban a sportpályák professzionális fenntartásából gyűrűztek be a háztartásokba, de ha nem szeretnénk műtrágyát használni, akkor megfelel a szerves trágya is, de ezek használata, kijuttatása, felhasználási időszaka eltér a műtrágyákétól. különböző típusú gyeptrágyák vannak: burkoltak, részben burkoltak és nem burkoltak. a burkolt gyeptrágya lényege, hogy a tápanyagot fokozatosan adja le, így biztosítva akár 4-6 hónapos hatástartamot is. ezeket nem szükséges belocsolni szórás után, nem fogják megégetni a gyepet. a részben, illetve nem burkolt gyeptrágyák gyorsabban fejtik ki hatásukat, így látványosabb az eredmény már 5-7 nappal a szórás után, ezeket érdemes belocsolni, hogy ne maradjanak a levélzeten, így csökkentve a perzselés veszélyét. a lyuggatás lényege, hogy a kötöttebb talaj szerkezetét fel tudjuk javítani földdugók eltávolításával, amit homokszórás követ. Így a talaj vízelvezetőképességét javítjuk, ezzel elősegítve a pangó víz hatékonyabb elvezetését.
a szöges talpú cipők bár több kertészeti áruházban is elérhetők, sajnos nem megfelelőek erre a célra, mivel ezek nem távolítják el a földdugót, csak mindössze 2-3 mm-es lyukak keletkeznek, de mellettük a talaj tovább tömörödik. nagyobb és emelkedős területeken ajánlott, ahol az előrehaladáshoz szükséges energia egy jelentős részét átveszi tőlünk a gép. ezen kívül a vágás üteme biztosan egyenletes marad, de az önjáró funkció miatt kisebb, 500 m2 alatti kertekbe nem feltétlenül kell ilyet vennünk. Önjáró fűnyírók elérhetők a benzines mellett már elektromos és akkumulátoros meghajtással is. ha nincs automata öntözőrendszerünk, akkor megoldás lehet egy öntözőkomputer. ezt a kerti csapra tudjuk szerelni és tetszőleges napokon és időpontokban elindítja a locsolást. locsolócsővel és esőztetővel, vagy szektoresőztetővel kombinálva meg tudjuk oldani az öntözést akár egy hosszabb távollét alatt is. ha nem burkolt, gyors hatású gyeptrágyát használtunk, de nem látszódik a hatása, annak tökk oka is lehet. az egyik, hogy nem az ajánlott mennyiséget juttattuk ki, így a várt hatás elmarad. minden esetben érdemes betartani a gyártó által ajánlott kijuttatási mennyiséget és időszakot, egyébként elmaradhat a várt hatás. a másik ok, hogy nem, vagy nem megfelelően locsoltuk be, így nem tudja kifejteni a hatását, csak a fűszálak között bomlik le, rosszabb esetben a fűszálakban is kárt téve. de, öntöző nélkül is lehet szép a gyep a kertben, de egy megfelelően megtervezett és beállított rendszer nagyon sok terhet le tud venni a vállunkról és azt az egyenletes öntözést, amit a rendszer biztosít nehéz kézzel megoldani.
a kézzel (locsolócsővel) történő öntözés nem ajánlott, mivel egyáltalán nem tudjuk biztosítani, hogy mindenhova elegendő és ugyanannyi víz jusson. ha nincs automata rendszerünk, akkor érdemes szektoresőztetővel megoldani az öntözést, és eleinte használjunk egy mérőedényt, hogy kitapasztaljuk, hány percig kell mennie az öntözésnek, hogy megfelelő mennyislgű víz jusson ki. nem érdemes kézzel szórni, mert így nem tudjuk biztosítani az egyenletes szórásképet. erre a célra érdemes kéziszórót, vagy repítőtárcsás szórókocsit használni, ami a megfelelő beállítás mellett az ideális mennyiséget juttatja ki mindenhova. ezzel meg tudjuk előzni azt, hogy a részben, vagy nem burkolt gyeptrágya kárt tegyen a gyepben, ha nem megfelelően locsoljuk be. Általános szabály szerint addig kell nyírni, amíg nő. ha a téli hónapok enyhébbek és tartósan 6-10 fok felett van a hőmérséklet, akkor a fű nőni fog, így előfordulhat, hogy karácsony és szilveszter között is le kell nyírni. a tartós hidegek beálltával megáll a növekedés, így mire elérkezik ez az időszak, érdemes maximum 4-5 cm-t elérni a fű magasságával. az új vetés során általános szabály szerint 25-35 g/m2 az ajánlott mennyiség. azonban minden terméken szerepel, hogy az adott mennyiség mekkora területre elegendő. vannak fűmagok, amik tarackoló jellegűek (a talajfelszínen vízszintesen is van hajtásuk), ezek általában sűrűbb, tömörebb gyepet alkotnak.
minden esetben érdemes a gyártó ajánlását figyelembe venni, de később, ha nem vagyunk megelégedve a gyep sűrűségével, bármikor felül tudjuk vetni. természetesen igen, egy árokásó géppel a meglévő gyepfelület lehető legkisebb károsítása mellett bármikor lehet új öntözőrendszert telepíteni. ezzel el tudjuk kerülni, hogy feleslegesen nagy területeket kelljen újra befüvesíteni. ha nem árokásó géppel csináljuk, akkor kisebb gyeptéglákat is ki tudunk emelni. ezeket a csövek és szórófejek telepítése után vissza tudunk tenni, így gyakorlatilag nem is fog látszódni, hogy hozzányúltunk a gyephez. természetesen igen. a határoló vezetékeket ilyenkor a talajon is el tudjuk vezetni, de sokkal esztétikusabb ezeket a föld alá tenni, ahol biztosan nem akadunk bele és nem tudjuk véletlenül sem megszakítani. utólag is tudjuk a talajszint alá tenni a kábelt, ehhez érdemes szakavatott telepítő segítségét kérni a gyepfelület lehető legkisebb sérülése érdekében. a hengerelés nem kötelező része a füvesítésnek, de hasznos. hengerelés során a fűmagokhoz tömörítjük a talajt, így jobb eséllyel fognak kikelni a magok. ezen kívül a talaj felsőbb részének egyenetlenségeit ilyenkor még tudjuk orvosolni, amire később már csak homokszórással lesz lehetőségünk, amikor már ugyan nem feltétlenül látjuk, de érezzük az egyenetlenségeket.