otázky zadlužená firma - jak probíhá prodej a převzetí společnosti ?
připravíme celou obchodní transakci v souladu s noz a zákonem o obchodních korporacích č. 90/2012 sb. všechny návrhy smluv obdržíte předem.
nehledě na to, že zákon nevyžaduje podepsání dokumentů u notáře, obvykle smlouva o prodeji obchodního podílu (nebo úplatném převodu akcií) se podle přání prodávajícího podepisuje u notáře. pak nový majitel odvolává starého jednatele a ustanoví nového.
nový jednatel přebírá od starého jednatele kompletní dokumentaci, účetní doklady a všechny nástroje řízení společnosti v souladu se zákonnými požadavky, o čem se sestavuje předávací protokol.
při prodeji větších zadlužených firem mohou být, podle přání obou stran, rovněž sestaveny a podepsány oběma stranami následující jednotlivé přílohy k základní smlouvě:
přehled aktuálních závazků společnosti ke dni provedení transakce s jejich strukturalizací (závazky z obchodních vztahů, bankovní úvěry, státní instituce, dlouhodobé závazky)
přehled pohledávek ke dni provedení transakce
mimořádná účetní uzávěrka
strategický plán se závazky kupujícího společnost revitalizovat, včetně závazku o poskytnutí nezbytných finančních prostředků na postupnou stabilizaci firmy
protokol inventarizace a předání zboží na skladě, včetně jeho případného ocenění soudním znalcem nebo ověření předávacího protokolu notářem (podle požadavku prodávajícího)
jednotlivé předávací protokoly na nemovité objekty, drahé technologické a výrobní zařízení
podle přání prodávajícího můžeme zajistit u notáře on-line zápis do obchodního rejstříku. v tomto případě vyjdete z kanceláře notáře s výpisem společnosti z obchodního rejstříku v ruce, v němž již budou provedeny změny – zapsání nového jednatele i 100% společníka (jediný akcionář).
Členové statutárního orgánu mají povinnost s péčí řádného hospodáře učinit vše potřebné a rozumně předpokladatelné k odvrácení hrozícího úpadku obchodní korporace.
pokud by soud rozhodl, že je společnost v úpadku, že je zadlužená firma a že člen nebo bývalý člen statutárního orgánu neučinil v rozporu s péčí řádného hospodáře veškeré potřebné úkony za účelem odvrácení úpadku, může za takové jednání vyvodit odpovědnost člena statutárního orgánu ve formě ručení za splnění povinností obchodní korporace (§ 68 zok).
správce je pak oprávněn požadovat po členech statutárního orgánu prospěch, který na základě smlouvy o výkonu funkce získali za poslední dva roky (§ 62 zok).
zcela nezávisle na insolvenčním soudu v samostatném řízení se insolvenční správce nebo kterýkoliv věřitel může domáhat po soudu určení toho, že člen odpovídá za splnění závazků korporace.
v průběhu insolvence může insolvenční soud také rozhodnout, že člen statutárního orgánu obchodní korporace, která se dostala do úpadku, nesmí vykonávat obdobnou funkci v jakékoli jiné obchodní korporaci po dobu tří let od právní moci rozhodnutí a dochází tak k jeho „diskvalifikaci“ (§ 64 zok).
platné zákony dávají věřitelům nástroje, jak po jednatelích a členech představenstva vymáhat pohledávky. ze samotného insolvenčního řízení dostane věřitel obvykle zpět jenom tři až pět procent svých pohledávek. nelze se proto divit, že věřitelé vymáhají dluhy nejen po společnostech, které většinou nemají majetek, ale i od členů statutárních orgánů.