paulownia, nektarodárnost.
dobrý den, obracím se na vás - jako na odborníky - s následujícím tématem. jsem včelař a v naší obci je cca 30 včelařů. v inzerci včelařství (a nejen tam) se objevuje nabídka stromů paulownia kirl a p. tomentosa, které jsou dle různých zdrojů medonosné, dlouho kvetoucí, mrazuvzdorné ...i v naší obci jsou včelaři, kteří uvažují o poměrně masivní výsadbě těchto stromů. místní zahradník na základě jejich zájmu pěstuje až 4000ks. vzhledem k tomu, že rostliny mají asijský původ, nehrozí, že v oblastech, kde se tyto stromy vysadí a budou součástí snůšky, dojde ke znehodnocení medu? ať už složením - stopy cizokrajných rostlin, nebo chuti, tak jak to třeba zjišťuje testování medu. 
máme vysazené paulownie, zatím (4.rok) ještě nekvetou. 
jakou mají v našich podmínkách nektarodárnost a pylodárnost ještě nevíme.
když si spočítáte, že kilogram medu je z několika miliónů květů, těch pár paulownií, pokud pokvetou, nemůže med ohrozit.
paulownie se vysazují jako solotery pro okrasu nebo v plantážích na biomasu. tyto plantáže se řežou a nekvetou.
prosím, můžete mi poradit, zda můžeme na něco použít med, který byl stočený z vysířených rámků? (tyto dvě události následovaly v těsném sledu za sebou).
pokud máte pod pojmem "vysíření rámků" na mysli ošetření všelích plástů dýmem ze sirných knotů, tak vás mohu ujistit, že vytočený med je normálně poživatelný. 
(pokud by dávka síry byla hodně velká, bylo by to z medu nepříjemně cítit.)
množství oxidu siřičitého, který by teoreticky na plástech zůstal a dostal se do medu, je velmi malé.
i přírodní med obsahuje stopy síry. síra je biogenní prvek, škodila by jen ve velkém množství. v potravinářství se používá třeba při konzervaci sušených meruněk a v dalších aplikacích. používání síry ve výrobě nápojů se v poslední době omezuje, ale nápojů přijímáme mnohem víc než medu.
ve včelařství se síření plástů v zimě, které chrání plásty před zavíječi, nahražuje nyní používáním chlazených skladů.