desinfekce souší
jakým přípravkem je vhodné desinfikovat souše ? chápu že ideálně je vše vyvařit a dát novou mezistěnu ale pár souší potřebuji pro začínající sezonu. lze použít přípravek beesafe a po aplikaci nechat souše pouze vyschnout a dát do úlu ? nemá tento přípravek nějaké chemické účinky na med? (dotaz z e-mailu)
přípravek beesafe je založen na výborných desinfekčních účincích jodoforu. pro včely ani pro člověka jod a doprovodné látky toxické nejsou. 
ale přesto.
plásty hrají ve včelstvu nejen úlohu skladu potravin, ale také roli dělohy.
proto já osobne bych chemickou desinfekci plástů nedoporučoval.
lepší cestou je tepelné ošetření souší.
plásty je potřeba prohřát na teplotu 50 - 55 °c na dobu alespoň 24 hodin.
je to opatření účinné proti sporám nosemy i zvápenatění.
jak je to s přenosem virů plásty, nevíme. mor či hniloba se nedá desinfikovat vůbec ničím.
dobrý den vážení přátelé,
prosím o radu. včelařím třetím rokem a už loni i letos mě trápí velký úhyn včel v některých úlech. loni to bylo ve třech úlech, celkem asi 2,5 litru včel. jde zřejmě o loupež, která byla, i když jsem nekrmil, nebo nějakou otravu. letos v jenom úle uhynulo před týdnem náhle asi 1 a čtvrt litru včel, v dalších to bylo méně. teď jsem přikrmoval v polovině úlů a hned druhý den jsem někde našel opět velký úhyn. překvapilo mě, že to jsou hodně včely s černým zadečkem, ale bylo tam hodně malých. myslím, že to nejsou moje včely, včera jsem vám poslal poštou vzorek. 
prosím o radu, co to je za včely a co se vlastně děje. mám úly langstroth, síťované dno, krmítko je vanička, kterou dávám do vysokého varroadna (nerad) a do cukrového roztoku dávám jako plováky vypraný keramzit. krmil jsem ve více úlech, většinou bez utopených včel, ale v několika jich bylo utopeno víc, viz fotografie. při krmení v 21,30 hod. a příští den bylo uzavřené česno a otevřena jen dvě očka z 5. 
dá se tomu problému nějak bránit? situace poprvé nastala loni i letos bez ohledu na krmení, loni měly i dost zásob. j.l.
dobrý den,
co se přesně děje, na to bychom se museli zeptat těch včel. naše lidská představa je následující: víme a z obrázků to je hezky vidět, že černé včely přišly skoro o všechny chloupky. oplešatěly. to má, stejně jako u lidí, různé příčiny. podílí se věk, hormóny, cizorodé chemikálie z prostředí a virózy. u černých včel se vždycky najde některá virová paralýza (chronická, akutní, kašmírská, izraelská či jiná).
tyto včely (narozdíl od lidí) současně s chloupky přicházejí i o symslové orgány a není divu, že jejich život brzo končí.
jediné, co můžeme poradit, je:
a) důsledné tlumení varroázy, která viry přenáší a včely cekově oslabuje
b) péče o dostatek bílkovinné výživy - tedy pylu - tím, že posuzujeme průběžně úroveň zásob pylu ve včelstvech. pyl se nedá nahradit, ale můžeme upravit počet včelstev na stanovičti, aby v doletu byla odpovídající pylová pastva.
c) dezinfekci den, letáků a dalších ploch přípravkem bee-safe, který má dobré protivirové účinky
(dt)