zásoby z uhynulého včelstva a jejich použití.
rada bych se informovala jak dale postupovat v pripade uhynu vcelstva na varoazu? jde mi o to, ze v ule zustanou zasoby - zda je mozne je pouzit - a dale zda je dale mozne pouzit ramky?
použití plástů se zásobami z uhynulého včelstva může představovat nebezpečí infekce. pokud včelstvo uhynulo na varroázu, zásobami se nic nepřenese.
ale vůbec není známo, kde a jak dlouho přežívají viry. nosema ceranae může být také přítomná. 
dezinfekce plástů je logická myšlenka, ale její provedení není vůbec jednoduché. a neznám žádný skutečně ověřený postup dezinfekce právě pro plásty.
pracujeme na výzkumu virů, a právě použitelnost plástů je jedna z předních otázek.
zatím, ač je mi to líto, jednoznačné doporučení vám neumím říct.
jakým přípravkem je vhodné desinfikovat souše ? chápu že ideálně je vše vyvařit a dát novou mezistěnu ale pár souší potřebuji pro začínající sezonu. lze použít přípravek beesafe a po aplikaci nechat souše pouze vyschnout a dát do úlu ? nemá tento přípravek nějaké chemické účinky na med? (dotaz z e-mailu)
přípravek beesafe je založen na výborných desinfekčních účincích jodoforu. pro včely ani pro člověka jod a doprovodné látky toxické nejsou. 
ale přesto.
plásty hrají ve včelstvu nejen úlohu skladu potravin, ale také roli dělohy.
proto já osobne bych chemickou desinfekci plástů nedoporučoval.
lepší cestou je tepelné ošetření souší.
plásty je potřeba prohřát na teplotu 50 - 55 °c na dobu alespoň 24 hodin.
je to opatření účinné proti sporám nosemy i zvápenatění.
jak je to s přenosem virů plásty, nevíme. mor či hniloba se nedá desinfikovat vůbec ničím.