iva Šmídová, docentka sociologie z masarykovy univerzity, konzultantka přípravné fáze kapitoly zdraví a autorka vstupní analýzy
například muži jsou v důsledku genderových stereotypů častěji vystaveni tlaku na psychický i fyzický výkon a výdrž. tento tlak způsobuje zanedbávání či podceňování prevence a může také být příčinou tzv. rizikového chování. to se projevuje i v rozdílu počtu úmrtí, kterým se dá předcházet. v roce 2018 byla taková úmrtí evidována u 5 700 žen a 14 000 mužů. podobně je naděje na dožití mužů zhruba o 6 let kratší než žen. muži také dobrovolně ukončí svůj život čtyřikrát častěji než ženy, zatímco u žen jsou  častější pokusy o ukončení života či sebepoškozování vedoucí k hospitalizaci. společenská očekávání kladená na ženy a jejich vzhled souvisí s tím, že ženy tvoří 91 % osob diagnostikovaných s poruchou příjmu potravy.
genderové nerovnosti se projevují také v profesní rovině. celkově ve zdravotnictví pracuje 241 000 žen a 64 000 mužů. největší nepoměr se týká kategorie všeobecných sester a porodních asistentek, do které spadá 92 000 žen a 2 000 mužů. vlivem potřeby slaďovat profesní a rodinný život volí ženy-lékařky častěji působení v méně prestižních oborech, které nevyžadují dlouholetou atestaci. ve zdravotnictví je však patrná i vertikální segregace – ženy jsou méně častěji zastoupeny v rozhodovacích pozicích. nerovnosti se projevují také v odměňování. praktické lékařky například vydělávají o zhruba čtvrtinu méně než mužští kolegové.