roj včel na zdi domu.
dobrý den,
prosím vás o info ohledně včel, které se mi každoročně usadí na domě.každé jaro mám na domě roj, který pak zmizí a včely se usadí ve zdech domu, v loni se dostaly i dovnitř.
nemám tušení, zda-li mohou narušit cihlovou zeď zadní části domu, kde se pravidelně zabydlují.
máme malá vnoučata, psy, a znemožněný přístup na zahradu téměř po celé léto.
poraďte prosím co s tím mám dělat.
pokud se včelám v dutině u vás doma líbí, dá se čekat, že se do ní usadí opakovaně. roj si totiž vysílá pátračky, říká se jim ubytovatelky, které dovedou objevit a ohodnotit každou použitelnou dutinu. narušit zdivo včely nemohou, narušovat sousedské soužití asi budou. jediné řešení je mechanické zamezení přístupu do dutiny. z obrázků je vidět neomítnuté zdivo se spárami, které asi mohou mít průchody dovnitř. zkusil bych stavební polyuretanovou pěnu, a na vrch běžnou maltu.
v minulých letech jsem "kdesi" zaznamenal informaci o vlivu blízkosti kvetoucích azalek na med.
rád bych se u vás informoval, zda li může přítomnost většího množství kvetoucích keřů se nějakým způsobem projevit na kvalitě medu - obsah látek z nektaru.
v  našem  prostředí  nerostou žádné azalky ani rhododendrony, které by
měly jedovatý nektar. potvrdil mi to dr. václav větvička, který mi též
vysvětlil, jak tato znepokojující informace vznikla.
přikládám text z knihy "včelí produkty mýtů zbavené".
jedovaté medy
medy z některých druhů rostlin uvádí literatura jako jedovaté, protože aktivní látky z nektaru nebo medovice mohou být pro člověka škodlivé nebo toxické. tyto medy ale nejsou běžné, přicházejí v úvahu jen na některých lokalitách, kde by teoreticky mohlo kvést tak velké množství jedovatých rostlin, že by z nich včely donesly měřitelné množství medu. jde o několik rodů rostlin, ale jen u několika druhů byla zaznamenána produkce jedovatého nektaru. jsou to tyto rody a druhy: azalea, arbutus, andromeda, kalmia (erikaceae), datura, hyoscyamus a atropa (solanaceae), senecio jacobea (compositae), gelseminum (lagnonaceae), aconitum (ranunculaceae), některé jihoafrické pryšce a medovice coriaria arborea z nového zélandu. mnohem častěji se však vyskytují medy hořké a nechutné.
v České republice nikdy nebyl žádný jedovatý med zaznamenán. existuje však tradice opisovaná v mnoha knihách, že jedovatý med je z rododendronů (pěnišníků). tato zpráva vychází z dějepisného vyprávění o okupačním vojsku, které se otrávilo rododendronovým medem. jde ovšem o záměnu jmen. rostlina označovaná řecky jako rhododendron je botanicky oleandr, který je silně jedovatý a může z něj být i jedovatý med.  u nás často pěstované rododendrony jedovatý nektar nemají, místní včelaři i jejich zákazníci se těší dobrému zdraví. v alpské oblasti na pomezí rakouska a itálie patří rododendronový med z druhu rhododendron ferugineum a r. hirsutum k nejkvalitnějším a nejdražším medům. ani tyto medy jedovaté nejsou.
ve vzdálených sibiřských lokalitách rostě hojně pěnišník rhododendron aureum, který je silně jedovatý a med z jeho nektaru má mj. halucinogenní účinky. v ruštině se tato rostlina nazývá "pianišnik", protože po čaji oslazeném medem z pianišniku vypadali lidé jako piani.
ruské jméno tohoto rododendronu převzali bratři presslové při tvorbě českého botanického názvosloví a proto se rhododendron česky označuje jako pěnišník.