rezistence roztoče varroa vůči fluvalinátu.
dobrý den,
objednali jsme si gabon pf 90 mg, ale na jaře jsme plošně prováděli nátěr plodu přípravkem m-1 aer 240 mg/ml. nebude tímto snížena účinnost gabonu, popřípadě nevznikne rezistence roztoče, jelikož oba přípravky mají stejnou účinnou látku.
rezistence roztočů vůči fluvalinátu se objevuje u části populace varroa destructor, která má určitou vzácnou variantu (mutaci) své genetické výbavy. v praxi rezistenci poznáme podle snížené účinnosti ošetření. rezistence se zesiluje, pokud se některé léčení "nedotáhne do konce" a zbyde dost roztočů, kteří se namnoží. tím se zvětšuje podíl oněch odolných.
pokud jste natírali plod podle metodiky a doplnili jste nátěr jednou fumigací varidolem, měla by být účinnost velmi dobrá. 
pokud podle průběžného monitoringu (třeba pomocí moučkového cukru) uvidíte, že počet roztočů zase hrozivě narůstá, nasaďte formidol nebo gabon pf90. u gabonu každopádně kontrolujte spad opět nejlépe formidolem. kdyby gabony nezabíraly, je třeba zařadit tříletou přestávku použití pyrethroidů.
dobrý den, poslední dobou se mezi včelaři šíří metodika obrany včel proti kleštíkovi použitím práškového cukru. metodika spočívá v stev jemným práškovým cukrem. včelaři, kteří tuto metodiku ošetřování propagují tvrdí, že princip spočívá v tom, že se kleštíkovi vlastně stane včela obalená cukrem nepřístupná- nemůže se k ní přisát, dále je tvrzeno, že přisátý roztoč po aplikaci cukrem taktéž se neudrží a odpadne. trochu dále se mlčí o tom jestli ten roztoč zahyne hned a nebo ne. po pádu na podložku žije ten roztoč ještě nebo ne na jak dlouho?je nebezpečí , aby se vrátil zpět mezi včely třeba za 3 dny , až se včely očistí od cukru? setkal jsem se s názorem, který tvrdí, že napřed roztoč na včele po aplikaci cukru uhyne a pak teprv spadne na podložku. byl v tomto prováděn nějaký oficiální výzkum zda metoda  je tak účinná? propagátoři tvrdí , že dosahuje až úrovně použití kyseliny. na youtube je plno videí , kde se ukazuje účinnost této metody. je tedy opravdu tolik účinná?
postup jsme zkoušeli již před mnoha lety. jeho účinnost omezují dva faktory. jednak to, že většina roztočů je v létě na plodu, kam se cukrová moučka nedostane. druhé omezení je v tom, že včely je opravdu potřeba obalit cukrem, který odnímá vlhkost a roztoč se pak pustí, podobně jako se čmelící pouštějí popelících se slepic. obalení včel se dá dobře dosáhnout v diagnostických soupravách měkolikaminutovým protřepávání vzorku asi 5oo včel s cukrem. pouhé po na plástech takový účinek nemá. hodně záleží na jemnosti cukru. musí se použít extra jemná moučka.
závěrem mohu konstatovat, že metoda je výborná pro diagnostiku, ale nelze spoléhat na její terapeutickou účinnost.