včely samotářky
na pozemku vedle domu se nám usadilo mnoho menších včel, které si vyvrtaly chodby do hlíny. vypadá to, že obsadily území cca 3x2 metry, na kterém mají více různých vchodů. je to poměrně nepříjemné, protože máme malou dcerku, která si v těchto místech hraje. včelek je tam opravdu hodně, možná bych to přirovnal i k roji, který se vyskytuje v okolí klasického úlu. existuje nějaký způsob, jak se těchto včel zbavit nebo je třeba přesídlit jinam? nechceme se pouštět do nějakého ukvapeného řešení bez rady odborníka.
včely, které pozorujete, patří mezi tzv. samotářské včely, mají většinou jen latinská jména a patří do skupiny maltářek, zednic, pískorypek a dalších. Žijí sice jakoby v koloniích, ale ne v rojích, jako včela medonosná. každá dírka je jedna rodina. samička do dutinky na konci chodbičky nanosí pyl, který vystačí pro výživu larvy a pak naklade na potravu vajíčko. larva všechno sní, vyroste, zakuklí se a vyleze jako dospělec. po oplození žije samotářsky, zimu přečkává schovaná ve strnulém stavu (jako ježek nebo medvěd), na jaře zase založí hnízdo. nejdůležitější je, že tyto včely absolutně nejsou nebezpečné. neútočí, nebodají a po době hnízdění (asi dva týdny) úplně zmizí ze scény. není třeba žádná opatření vymýšlet. jsou to důležití opylovači, často vázaní na speciální druhy květin, které jim poskytují potavu a za to je včely opylují. doplňují spektrum přirozených opylovačů. Žije jich v Čr víc než sto druhů a většina lidí o tom nemá ani potuchy. v minulosti byly jejich populace značně oslabeny zemědělskou chemií a znečištěním prostředí. nyní se zase objevují více a to je dobře.
prosím o informaci, zda mohou sršni trpět stejnýmí chorobami jako včely. sršni přestali začátkem října létat a když hnízdo otevřel, tak už bylo prázdné, pouze larvy různého stáří v rozkladu. vymizení sršňů mě připadá předčasné. mám 100 m od tohoto hnízda 30 včelstev, tak mám obavy, aby si něco nepřinesly. (z dotazu j. r., Česká třebová)
nález opuštěných hnízd s rozkládajícími se zbytky plodu není nic neobvyklého. sršní společenství je dočasné, na konci léta se hnízdo rozpadne a zbytky plodu zůstanou. termín rozpadu není přesně stejný každý rok a u každého hnízda. zbylý plod bývá napaden banální mikroflórou, nemusí být známkou nákazy.
nejdůležitější nákazy včel jsou pro včelu medonosnou úzce specifické a nejsou přenosné na jiné hostitele.
tak víme, že na sršních nemůže žít varroa, ani že na sršním plodu nežije paenibacillus larvae, původce moru včelího plodu. také nosema je jiná, u vosovitých nosema vespula.
to ovšem neznamená, že by sršni nemohli nákazu přenést, když napadají střídavě zdravá a nemocná včelstva.
sršni trpí houbovými nemocemi. ale vzhledem k tomu, že původci zvápenatění plodu jsou v přírodě rozšířeni i jinde, je i zde riziko přenosu ze sršního hnízda malé.
(v. veselý)