ošetření plástů dýmem ze sirných knotů a med z takových plástů
prosím, můžete mi poradit, zda můžeme na něco použít med, který byl stočený z vysířených rámků? (tyto dvě události následovaly v těsném sledu za sebou).
pokud máte pod pojmem "vysíření rámků" na mysli ošetření všelích plástů dýmem ze sirných knotů, tak vás mohu ujistit, že vytočený med je normálně poživatelný. 
(pokud by dávka síry byla hodně velká, bylo by to z medu nepříjemně cítit.)
množství oxidu siřičitého, který by teoreticky na plástech zůstal a dostal se do medu, je velmi malé.
i přírodní med obsahuje stopy síry. síra je biogenní prvek, škodila by jen ve velkém množství. v potravinářství se používá třeba při konzervaci sušených meruněk a v dalších aplikacích. používání síry ve výrobě nápojů se v poslední době omezuje, ale nápojů přijímáme mnohem víc než medu.
ve včelařství se síření plástů v zimě, které chrání plásty před zavíječi, nahražuje nyní používáním chlazených skladů.
jeden včelař má názor, že plisně/asi ty bílé/ na voští se nemají vyvářet na další použití,že ve vosku zůstanou toxiny, nikdy jsem s tím nesetkal,při sterilizaci na mezistěny se zničí bakterie, proč by se nezničily i toxiny z plísní?to bych potřeboval krátce vysvětlit co je to za toxiny, jsem strojař, nejsem ani biolog ani chemik.díky za odpověď.
většina plísní nic škodlivého neprodukuje, některé i jíme např. na sýrech.
jen několik druhů plísní (aspergillus flavus a aspergillus parasiticus) vytváří jedovaté a tepelně odolné toxiny. pokud by se tyto plísně vyskytly na plástech a něco z jejich produktů by zůstalo ve vosku, nebude to hrát vážnou roli ani ve výživě včel, ani při konzumaci včelích produktů.
stabilitu mykotoxinů ve vosku neznáme. stanovení je extrémně drahé, třeba na to někdy dojde v rámci výzkumných projektů.
proto je samozřejmě nejlepší nenechat plásty zplesnivět. chovejme silná včelstva a vytříděné plásty zpracujme včas, aby se neznehodnotly.