co to je „vodivost medu“
nechal jsem si udělat rozbor medu pro soutěž „Český med“. v rozboru je položka elektrická vodivost. marně pátrám po bližším upřesnění co to je elektrická vodivost u medu, co se tím u medu sleduje a jak to souvisí s kvalitou (z e-mailu od l.s. z nivnice, 22.8.2008).
elektrická vodivost medu je fyzikální veličina, která souvisí mj. s množstvím minerálních látek v medu.
měří se ve 20% roztoku medu, do kterého se dva plíšky. na tyto elektrody se přivede elektrické napětí a změří se, kolik proudu prochází měřeným roztokem. celý ten přístroj se jmenuje konduktometr. používají se různé jednotky. ve vyhlášce a v našich protokolech používáme jednotku ms/m (milisiemens na metr).
v květových medech je vodivost nižší, v medovicových naopak vysoká. jenomže včely v našich podmínkách sbírají často oba zdroje a namíchají si to pěkně dohromady. podle mezinárodních pravidel se má na etiketu medu vždycky napsat, zda se jedná o med květový (nektarový) nebo medovicový. někdy se těžko pozná co převažuje, takže existuje takové pravidlo, že rozhoduje elektrická vodivost. když má med hodnotu vodivosti menší než 80, má se na něj napsat květový. když chceme med označit jako medovicový, musí mít vodivost vyšší než 80 (bývá to od 80 do 130).
s kvalitou to vlastně nijak nesouvisí. jsou kvalitní medy medovicové, zrovna tak i kvalitní medy květové.
v oficiální soutěži se musí dodržovat pravidla o označování medu podle vodivosti, takže med s chybnou etiketou ztrácí v hodnocení body . samozřejmě to neznamená, že není dobrý. stačí opravit etiketu. na typické smíšené medy pěknou barvou ale s vodivostí pod 80 ms/m se může napsat např. „med květový – smíšený“ nebo „med nektarový a podílem medovice.“
mám otázku: jak dlouho přežívá roztoč varroa destructor v prázdném úle bez včel. nehrozí zakoupením úlů z druhé ruky zavlečení chorob a jak případně takto zakoupené úly desinfikovat (e-mail od m.m., 20.8.2008).
roztoči varroa přežívají bez včel v laboratorních podmínkách maximálně 2 až 3 dny. při nákupu úlů tedy nákaza varroázou nehrozí. horší je to s ostatními nemocemi. v prázdných úlech přežívají životaschopné spory nosemy, zvápenatění plodu i moru.
nosemu a zvápenatění zničíte pečlivým vypálením úlu (do zhnědnutí dřeva) třeba pomocí plynového hořáku nebo elektrické horkovzdušné pistole.
na desinfekci v případě moru tento postup rozhodně nestačí. spory moru přežívají 150 °c po dobu několika minut. jak dřevo pracuje při změnách vlhkosti, jsou spory zalezlé ve dřevě až 3 mm hluboko. opálením nikdy tak hluboko dřevo neprohřejete a po létech se včely mohou k infekci znova dostat. jediné řešení je likvidace spálením.
pokud není původ úlů zcela jasný, je namístě velká opatrnost. mnoho ohnisek moru takto zbytečně vzniklo.
více se dočtete v naší publikaci dezinfekce ve včelařství (v tisku).