teplotní korekce refraktometru
měřím obsah vody v medu ručním refraktometrem a mám pochybnost, zda výsledek není ovlivněn tím, že je horko.
pro stanovení obsahu vody v medy se používají ruční “kukátkové” refraktometry. jejich stupnice je cejchovaná na určitou teplotu (zpravidla 20 °c, ale může se lišit podle výrobce). některé refraktometry, např. meopta, mají automatickou teplotní kompenzaci v rozsahu 10 – 30 °c. jiní výrobci udávají korekci v přiloženém návodu k použití.
pokud máte refraktometr bez automatické kompenzace a nemáte k němu návod, můžete pro teplotní opravu zjištěného výsledku použít tuto tabulku:
hodnotám zjištěným ve sloupcích a, c, d odpovídá skutečná hodnota ve sloupci b
teplotní korekce obsahu vody  medu
|  | a | b | c | d |
| teplota | 15 °c | 20 °c | 22 °c | 25 °c |
| obsah vody % | 15,6 | 16,0 | 16,2 | 16,4 |
| 16,6 | 17,0 | 17,2 | 17,4 |
| 17,6 | 18,0 | 18,2 | 18,4 |
| 18,6 | 19,0 | 19,2 | 19,4 |
| 19,6 | 20,0 | 20,2 | 20,4 |
příklad:
je léto, teplota 25 °c, refraktometrem naměříme hodnotu 18,4 % vody, skutečný obsah vody v medu je 18 %.
mám zkušenost, že květový med brzy krystalizuje. letos mám med od přítele včelaře, a je stále velmi tekutý. abych ho mohl používat, dávám si ho do mrazicího boxu lednice, a tak se ptám. vadí medu podchlazení až na - 15 °c? jaký je váš názor?
přechovávání medu v nízkých teplotách naprosto nevadí. není známo, že by se nějaká složka medu mrazem ničila nebo měnila. nízké teploty zpomalují chemické reakce, proto se obecně potraviny přechovávají chlazené a mražené. tekutost medu, respektive jeho sklon ke krystalizaci je dán původem medu. protože včely připravují med z nektaru, případně z medovice z mnoha různých rostlin, vždycky vznikne „originál“, který se nemusí nepodobat tomu, jak jsme med dosud znali. k medům, které zůstávají velmi dlouho tekuté, se řadí med akátový, naopak v případech, kdy je v medu i jen malý podíl řepkového nektaru, med tuhne rychle.