společné choroby sršní a včel
prosím o informaci, zda mohou sršni trpět stejnýmí chorobami jako včely. sršni přestali začátkem října létat a když hnízdo otevřel, tak už bylo prázdné, pouze larvy různého stáří v rozkladu. vymizení sršňů mě připadá předčasné. mám 100 m od tohoto hnízda 30 včelstev, tak mám obavy, aby si něco nepřinesly. (z dotazu j. r., Česká třebová)
nález opuštěných hnízd s rozkládajícími se zbytky plodu není nic neobvyklého. sršní společenství je dočasné, na konci léta se hnízdo rozpadne a zbytky plodu zůstanou. termín rozpadu není přesně stejný každý rok a u každého hnízda. zbylý plod bývá napaden banální mikroflórou, nemusí být známkou nákazy.
nejdůležitější nákazy včel jsou pro včelu medonosnou úzce specifické a nejsou přenosné na jiné hostitele.
tak víme, že na sršních nemůže žít varroa, ani že na sršním plodu nežije paenibacillus larvae, původce moru včelího plodu. také nosema je jiná, u vosovitých nosema vespula.
to ovšem neznamená, že by sršni nemohli nákazu přenést, když napadají střídavě zdravá a nemocná včelstva.
sršni trpí houbovými nemocemi. ale vzhledem k tomu, že původci zvápenatění plodu jsou v přírodě rozšířeni i jinde, je i zde riziko přenosu ze sršního hnízda malé.
(v. veselý)
nechal jsem si udělat rozbor medu pro soutěž „Český med“. v rozboru je položka elektrická vodivost. marně pátrám po bližším upřesnění co to je elektrická vodivost u medu, co se tím u medu sleduje a jak to souvisí s kvalitou (z e-mailu od l.s. z nivnice, 22.8.2008).
elektrická vodivost medu je fyzikální veličina, která souvisí mj. s množstvím minerálních látek v medu.
měří se ve 20% roztoku medu, do kterého se dva plíšky. na tyto elektrody se přivede elektrické napětí a změří se, kolik proudu prochází měřeným roztokem. celý ten přístroj se jmenuje konduktometr. používají se různé jednotky. ve vyhlášce a v našich protokolech používáme jednotku ms/m (milisiemens na metr).
v květových medech je vodivost nižší, v medovicových naopak vysoká. jenomže včely v našich podmínkách sbírají často oba zdroje a namíchají si to pěkně dohromady. podle mezinárodních pravidel se má na etiketu medu vždycky napsat, zda se jedná o med květový (nektarový) nebo medovicový. někdy se těžko pozná co převažuje, takže existuje takové pravidlo, že rozhoduje elektrická vodivost. když má med hodnotu vodivosti menší než 80, má se na něj napsat květový. když chceme med označit jako medovicový, musí mít vodivost vyšší než 80 (bývá to od 80 do 130).
s kvalitou to vlastně nijak nesouvisí. jsou kvalitní medy medovicové, zrovna tak i kvalitní medy květové.
v oficiální soutěži se musí dodržovat pravidla o označování medu podle vodivosti, takže med s chybnou etiketou ztrácí v hodnocení body . samozřejmě to neznamená, že není dobrý. stačí opravit etiketu. na typické smíšené medy pěknou barvou ale s vodivostí pod 80 ms/m se může napsat např. „med květový – smíšený“ nebo „med nektarový a podílem medovice.“