původ a složení medovice
má otázka zní: co vylučuje (jaké polysacharidy) rostlina při vyšších teplotách klimatu - (když se tak zvaně potí). nabyl jsem dojmu, že právě havěť - mšice, puklice, červci kteří především filtrují pektiny se podílí na štěpení vyšších cukrů a při samovolném uvolňování nejsou schopní toto množství zpracovat. 
byl jsem několik let v rovníkové africe. medobraní jsem se zúčastnil dvakrát. med byl vždy krystalický. výsledek byl asi 6kg medu (cementového).
stanoviště: náhorní plošina 1200 nad/m , vegetace z větší části eukalyptové plantáže + místní vegetace. v tamním létě (naše zima) teplota přibližně 30-37°c. 
tyto zkušenosti mě vedou k otázce jaké je složení mízy (typy polysacharidů) stromů při působení slunečního záření. bylo by zajímavé analyticky zjistit její složení. a který ze sacharidů způsobuje tuto rychlou krystalizaci při tvorbě melicitozního medu.
neznám tropické podmínky, ale v našich středoevropských se ani při vysokých teplotách rostliny (tedy i stromy) nepotí. to byla chybná představa začátku minulého století a byla experimentálně vyjasněna. k tvorbě medovice je opravdu nutný hmyz (takzvaní producenti medovice, nejčastěji mšice). mšice si odfiltruje velké molekuly bílkoviny, které potřebuje pro odchov svého potomstva a vodu s rozpuštěnými cukry vylučuje jako nepotřebný zbytek. základ medovice je tedy tekutina lýkových drah (floemu) rostlin, která se přes tělo producenta dostane na povrch rostliny. ne tedy pocením, ale navrtáním potrubí a vyloučením v podobě kapek ze zažívacích orgánů hmyzu. nakolik se podílí metabolismus producenta na pozměnění původního sacharidového složení floemové tekutiny nevím, do určité míry asi ano. analýzy tohoto druhu nejsou jednoduché, protože cukry jsou si hodně podobné a nesnadno se odlišují na chromatografických kolonách. pokrok analytických technik ale je obrovský a přesnější výsledky se jistě v literatuře brzy objeví. rychlou krystalizaci, tedy tzv. cementový med, způsobuje zejména trojitý cukr melecitóza.
vazeni pratele,
znamy v nedaleke vesnici vzdalene asi 5 km se chysta vcelarit a pozadal mne o jedno vcelstvo, ktere mam jiz pripravene. pred jeho prevozem bych vsak rad mel jistotu, ze z hygienickeho hlediska bude vse v poradku a proto bych vas chtel pozadat o sdeleni, zdali musim pred prevozem zaslat vzorky vcel k vysetreni do vaseho ustavu. pokud ano, prosim o upresneni parametru vzorku a sdeleni adresy, na kterou bych mel vzorek odeslat.
v souladu s metodikou kontroly zdraví zvířat a nařízené vakcinance svs mze pro rok 2015 je povinnost jednou ročně vyšetřit směsné vzorky měli na mor včelího plodu 
na stanoviští včelstev před přemístěním včel nebo včelstev mimo území obce.
protokol s výsledky vyšetření nikam neposíláte, ale necháte si ho u sebe pro případnou kontrolu.
informace ke vzorku měli:
- požadované vyšetření - mor 
- jméno a zasílací adresa
- fakturační adresa, pokud je odlišná od zasílací
- registrační číslo chovatele
- název a registrační číslo stanoviště (popřípadě stanovišť) a okres, ve kterém se stanoviště nachází
- číslo katastrálního území
- počet včelstev, ze kterých je odebrán směsný vzorek
- telefonický kontakt
tyto informace můžete uvést do doprovodného dopisu nebo je můžete vyplnit v žádance o vyšetření. 
k vyšetření je potřeba zhruba polévková lžíce měli. obal musí být prodyšný, ale pevný. vzorky nesmí být plesnivé. 
vzorky se musí odebrat z každého stanoviště. směsné vzorky mohou zahrnovat měl maximálně z 25 včelstev 
v letním období můžete měl nashromáždit pomocí zasíťovaných podložek. výhodné jsou jednorázové podložky zhotovené přímo pro tento účel. 
podložky se vkládají na dno úlu asi na 2 týdny (aby se na nich zachytilo potřebné množství, alespoň lžička měli). pak se celé podložky posílají do laboratoře. 
fakturační adresa a adresa pro poštovní zásilky: 
výzkumný ústav včelařský, s. r. o.
máslovice – dol 94
252 66 libčice nad vltavou
pro kurýrní služby a jiné silniční dopravce je tato obměna adresy:
výzkumný ústav včelařský, s. r. o.
dol 94
250 69 vodochody