jaký je rozdíl v pěstování mezi klasickým a vyvýšeným záhonem?
pěstování na klasickém záhonu na zahradě s sebou přináší několik jevů, které negativně ovlivňují úrodu. zásadní je ten, že obyčejná půda ze zahrady není bio, je tedy zatížena rezidui po chemickém ošetření a hnojení. dále bývá chudá na živiny, protože předchozí plodina je vyčerpala či se „ztratily“ působením dešťů v profilu půdy. a v neposlední řadě volný záhon snadno zaplevelí a je ohrožen škůdci, zejména pak slimáky a krtky.
vyvýšený záhon toto eliminuje. vložená zemina je čistá, bezplevelná, chemicky neošetřená a umožňuje opravdu zdravé pěstování. pokud dodržíte i zásady hnojení pouze přírodními hnojivy, můžete si být o bio kvalitě jisti. slimáci na záhon nevylezou a plevelům se v něm také daří špatně.
záleží na materiálu. o plechu a plastu se nebavme. pokud jde o dřevo, pak velmi záleží na kvalitě materiálu, tloušťce prken či hranolů a úpravě dřeva. obvykle platí, že čím nekvalitnější dřevo, čím slabší prkna, tím kratší životnost. zvolíte-li kvalitní hranoly, impregnované od výrobce (např. woodblocx), pak není povrchová úprava vůbec nutná. přírodní materiál zešedne a v zahradě působí přirozeněji, než natřená konstrukce. vnitřní stěny záhonu jsou se zeminou v symbioze. u prken či nekvalitního dřeva může povrchový nátěr oddálit fakt prohnití. každopádbě při bio pěstování barvy své místo na dřevě nemají.