jaké jsou povinnosti dlužníka v rámci schváleného oddlužení plněním splátkového kalendáře se zpeněžením majetkové podstaty?
po dobu trvání účinků schválení oddlužení plněním splátkového kalendáře se zpeněžením majetkové podstaty je dlužník povinen:  
a) vykonávat přiměřenou výdělečnou činnost a v případě, že je nezaměstnaný, o získání příjmu usilovat; nesmí rovněž odmítat splnitelnou možnost si příjem obstarat,  
b) hodnoty získané dědictvím, darem a z neúčinného právního úkonu, jakož i majetek, který dlužník neuvedl v seznamu majetku, ač tuto povinnost měl, vydat insolvenčnímu správci ke zpeněžení a výtěžek, stejně jako jiné své mimořádné příjmy a část výtěžku zpeněžení majetku náležejícího do společného jmění manželů, použít k mimořádným splátkám nad rámec splátkového kalendáře; za mimořádný příjem se nepovažují plnění z pojistných smluv o škodovém pojištění a plnění z titulu práva na náhradu majetkové a nemajetkové újmy,  
c) bez zbytečného odkladu oznámit insolvenčnímu soudu, insolvenčnímu správci a věřitelskému výboru každou změnu svého bydliště nebo sídla a zaměstnání,  
d) vždy k 15. březnu a k 15. září kalendářního roku předložit insolvenčnímu soudu, přehled svých příjmů za uplynulých 6 kalendářních měsíců, neurčí-li insolvenční soud v usnesení o schválení oddlužení jinou dobu předkládání; insolvenční soud může v usnesení o schválení oddlužení stanovit i to, že přehled příjmů bude dlužník předkládat,  
e) nezatajovat žádný ze svých příjmů a na žádost insolvenčního soudu, insolvenčního správce nebo věřitelského výboru předložit k nahlédnutí svá daňová přiznání za období trvání účinků schválení oddlužení,  
f) neposkytovat nikomu z věřitelů žádné zvláštní výhody,  
g) nepřijímat na sebe nové závazky, které by nemohl v době jejich splatnosti splnit,  
h) vynaložit veškeré úsilí, které po něm lze spravedlivě požadovat, k plnému uspokojení pohledávek svých věřitelů.
ano,  insolvenční soud schválené oddlužení zruší a současně rozhodne o způsobu řešení dlužníkova úpadku konkursem, jestliže  
- dlužník v rámci schváleného způsobu oddlužení řádně neplní podstatné povinnosti (např. v případě oddlužení plněním splátkového kalendáře se zpeněžením majetkové podstaty zatajuje některé svoje příjmy, nevydá insolvenčnímu správci dědictví ke zpeněžení, nekomunikuje s insolvenčním správcem ani soudem, neinformuje o změně operativních kontaktů, apod.),  
- v důsledku zaviněného jednání dlužníkovi vznikl po schválení oddlužení peněžitý závazek, který je déle než 30 dnů po splatnosti (v průběhu oddlužení si tedy dlužník nesmí brát nové půjčky, které nebude s to splatit, stejně tak nesmí zapomínat pravidelně platit např. nájem a energie, poplatky či pokuty; zjednodušeně řečeno by se neměl lehkomyslně zavazovat),  
- dlužník není v důsledku okolností, které sám zavinil, po dobu delší jak 3 měsíce schopen splácet v plné výši ani odměnu insolvenčního správce, jeho hotové výdaje a pohledávky na běžném výživném ze zákona,  
- to navrhne dlužník,  
- pokud se ukáže, že dlužník oddlužením sleduje nepoctivý záměr (musí vyjít najevo takové okolnosti, na jejichž základě lze nepoctivý záměr důvodně předpokládat.)  
ve výše uvedených případech následně může insolvenční soud rozhodnout o zrušení schváleného oddlužení, a zároveň může na majetek dlužníka prohlásit konkurs, což by znamenalo, že by byl zpeněžován veškerý majetek dlužníka a od neuspokojených pohledávek by dlužník po skončení insolvenčního řízení nebyl osvobozen. dlužník tedy přijde v případě zrušení oddlužení přijde o podstatu oddlužení - osvobození od placení pohledávek.  
rozhodnutí o přeměně oddlužení v konkurs může soud vydat až po jednání, ke kterému předvolá dlužníka, insolvenčního správce a zástupce věřitelů. soud tedy dlužníka před rozhodnutím o zrušení oddlužení vyslechne a dá mu možnost vysvětlit svůj pohled na celou situaci.  
pokud soud zjistí, že majetek dlužníka je pro uspokojení věřitelů zcela nepostačující, rozhodne o zrušení oddlužení a následně řízení zastaví.