jak chemické látky ovlivňují náš hormonální systém
endokrinní disruptory
už jste někdy slyšeli termín endokrinní disruptory? Že ne? název zní strašně, trochu moc učeně, ale můžete si být jistí, že i když jste o nich nikdy neslyšeli, rozhodně je potkáváte každý den. jedná se totiž o rozmanité chemické látky, které jsou svou molekulou podobné našim přirozeným hormonům a zasahují do hormonálního řízení našeho organismu. a jak lze tušit, pozitivní účinky rozhodně nemají. problém těchto látek je ten, že jsou přítomny prakticky všude, jsou ve věcech naší každodenní spotřeby, v potravinách, kosmetice, v obalech, v nádobí, nábytku, ve vodě, v půdě, jsou součástí potravního řetězce. vyskytují se sice v malých koncentracích a jejich účinek na organismus je většinou slabší, než je působení našich vlastních přirozených hormonů, ale účinky jednotlivých látek se často vzájemně zesilují a výsledný efekt může být až násobný. a špatná zpráva pro muže - většina endokrinních disruptorů má estrogenní povahu, tedy učinkuje jako ženské hormony.
bisfenol a
jednou z nejznámějších a nejdéle zkoumaných látek s estrogenními účinky je bisfenol a (bpa). ten je součástí plastů, epoxidových pryskyřic, jimiž bývá potažen vnitřek plechovek, je v zubních výplních či v pokladních stvrzenkách. ve světě je snaha jeho použití limitovat, ale výrobci jej začali nahrazovat analogy bpa (bisfenol s, f, af a další), které jsou na tom, jak ukazují poslední výzkumy, možná ještě hůře, než samotný bisfenol a.
ftaláty
další nebezpečnu a všude kolem nás velmi rozšířenou látkou jsou ftaláty. jsou součástí pvc jako změkčovače, bohužel vlivem vnějšího prostředí, ph, slunečního světla, teploty či při  kontaktu s tuky či rozpouštědly se velice snadno uvolňují do zevního prostředí. tzv. nízkomolekulární ftaláty jsou v kosmetice, v šamponech, v mýdle, obsahují je laky na nehty, parfémy, insekticidy, potahové látky léků a mnohé další. vysokomolekulární ftaláty jsou součástí stavebních hmot, bytového zařízení, vinylových podlah, jsou ve zdravotnických prostředích jako třeba gumové rukavice. bohužel je často obsahují i hračky, lepidla, díly automobilů, obaly potravin. a tak bychom mohli pokračovat ještě dlouho. za hlavní zdroj expozice ftalátům jsou ale jednoznačně považovány potraviny. 
parabeny
především v kosmetice a ve farmaceutických produktech se setkáme s látkami  s antimikrobiálním účinkem nazývaných parabeny. i u nich byl prokázán potenciálně estrogenní účinek a jejich užití je zakázano v produktech pro děti do 3 let věku. bohužel tento trend ještě úplně nedošel i k produktům pro těhotné a kojící maminky, které by se těmto látkám měly rovněž vyhýbat.
fytoestrogeny a estrogeny
!
kontroverzní skupinou látek s estrogenními účinky jsou látky přírodní povahy zvané fytoestrogeny. ty jsou obecně vnímány jako zdraví prospěšně, zejména zmíníme-li soju a výrobky z ní. sojové produkty jsou v současné době velmi populární jako součást stravy veganů a vegetariánů, jsou z ní vyráběny náhražky kravského mléka. je pravdou, že v asijských zemích  je soja po staletí součástí běžné denní  stravy, ale je nutné si uvědomit, že tady u nás v evropě soja běžně k dostání nebyla. její zvýšená konzumace spolu s koktejlem ostatních endokrinně působicích látek může být problém a některé studie to již potvrzují.
poslední dobou je také hojně diskutován problém výskytu estrogenů z moči žen, které užívají hormonální antikoncepci, v povrchových vodách a hlavně  ve vodě pitné. nejedná se sice o žádná velká množství, ale v kombinaci s ostatními znečišťující látkami hormonální povahy se již může jednat o pěkně "výživný" koktejl. v současné době jsou připravovány projekty na čištění pitné vody od těchto látek, což asi nebude úplně jednoduché ani laciné.
a jak nám endokrinní distruptory škodí?
jak vyplývá z estrogenní povahy většiny endokrinních disruptorů, největší škody jsou páchány na mužích. již na počátku století byly publikovány studie z různých částí světa o snižujím se počtu a kvalitě spermií. tento smutný trend je mimo jiné přičítám právě vlivu znečišťujících látek hormonální povahy a jejich působení na plod a lidský organismus již od časných fází nitroděložního vývoje.
u žen se jedná především o poruchy menstruačního cyklu, zvýšený výskyt mimoděložního těhotenství  a neplodnost.
je toho ale mnohem více - hormonálně podmíněné nádory, tedy hlavně prsu a varlat, zvýšený výskyt syndromu polycystických ovarií, obezita, cukrovka, ale nelze nezmínit i zvyšující se počet autoimunitních onemocnění (nejen štítné žlázy), zvýšený výskyt gynekomastie (zvětšení prsů) u mužů a dospívajících chlapců a mnohé další problémy, o kterých možná ještě ani nevíme.
Čeho se tedy vyvarovat
na závěr pár rad a doporučení, jak alespoň trošku omezit všudypřítomnou expozici chemickým látkam hormonální povahy. 
neohřívejte jídla v plastových nádobách (a ještě k tomu v mikrovlnné troubě)
nekonzumujte horké nápoje z plastových kelímků či z lahví, které byly vystaveny delší dobu slunečnímu záření nebo vysoké teplotě (např. pet láhev s vodou ponechaná v autě)
vyhýbejte se alkoholickým nápojům skladovaným v plastu
vyhýbejte se plastovým víčkům na papírové kelímky na kávu „to go“
nekonzumujte slazené nápoje, energetické nápoje či piva v plechovkách
vyhýbejte se konzumaci a především ohřívání potravin v konzervách
vyhýbejte se recyklovaným lahvím se značkou recyklace a číslem 3 v (pvc – obsahuje ftaláty), 6 ps (polystyren – obsahuje bromové zpomalovače hoření, benzen, styren, butadien) a 7 o (ostatní plasty, spadají sem mimo jiné polykarbonáty, obsahující bpa)
pokladní účtenky obsahují bpa (bisfenol a) či alternativní bisfenoly, které mohou do lidského těla penetrovat pokožkou, mýt si ruce po manipulaci s nimi
používat paraben free kosmetiku, hlídat výskyt parabenů se farmaceutických produktech
některé druhy ed jsou i v některých žvýkačkách
počítejte s tím, že z nových pvc podlah, hraček, pláštěnek či interiérů automobilů se mohou uvolňovat ftaláty, a to především při zvýšené teplotě (v létě), dostatečné odvětrání expozici ftalátům zmírní
obecně je dobré nekupovat plasty, které voní či zapáchají
pokud máte některé z výše uvedených potíží, vyhýbejte se i nadměrné konzumaci přírodních fytoestrogenů, zejména soji a produktům z ní
tato doporučení jsou vhodná zejména pro ty, kteří se potýkají s některým z výše uvedených problémů, ale dodržovat je můžeme samozřejmě všichni. když výrobky, které nám a přírodě škodí, přestaneme kupovat, tak je výrobci přestanou výrábět. budeme tak prospěšní nejen sobě, ale i celé naší planetě. všímejme si věcí kolem sebe a přemýšlejme, co nakupujeme, proč to nakupujeme a co či z čeho kupovaná věc (či její obal) je. ale hlavně ... nestresujte se kvůli tomu! dlouhodobý stres vyplavuje hormony, které nám škodí snad ještě víc, než ty, o kterých tady byla řeč :-).
citace
endokrinní disruptory, lucie kolátorová, jana vítků, michaela dušková, luboslav stárka, dmev, ročník 21, č.3, 2018
kopírování je povoleno pouze se svolením autorky.
mudr. martina rosická, ph.d.
!
selen je velmi důležitý esenciální stopový prvek ze skupiny chalkogenů známý především jako antioxidant. antioxidanty chrání naše buňky před škodlivými vlivy volných radikálů. volné radikály jsou vysoce reaktivní sloučeniny, tvořící se jako vedlejší produkt látkové výměny, mají nepárový počet elektronů, díky tomu jsou vysoce nestabilní a mají tendenci reagovat se vším, s čím se potkají. vytrhávají elektrony z ostatních atomů a molekul, tím narušují jejich strukturu a poškozují buňky našeho těla.
naštěstí jsou zde látky, které nás před zhoubnými vlivy volných radikálů chrání a selen je jedním z nich. to ale není ten hlavní důvod, proč o něm píšu zrovna já a zrovna teď. pro nás endokrinology je selen důležitý pro jeho vztah ke správné činnosti hormonálního systému štítné žlázy. a tak se selenu nyní trošku podíváme na zoubek. podle některých zde totiž máme epidemii onemocnění štítné žlázy,  a tak vše, co nám pomůže s léčbou, se samozřejmě počítá.

selen je v první řadě prvek zcela nezbytný pro správnou funkci enzymů dejodáz. ty mají vliv na aktivaci nebo deaktivaci hormonu štítné žlázy levothyroxinu ve tkáních a orgánech. ono je to totiž tak, že štítná žláza produkuje převážně levothyroxin, jinak také tetrajodthyronin - tzv.t4 forma, což je ale prohormon nebo jinak také prekurzor, laicky řečeno, jakýsi polotovar, který má jen zlomek účinku aktivní formy. tou je liothyronin jinak trijodthyronin, t3 forma. ten je 10x účinnější než forma t4 a tvoří se až v periferních tkáních účinkem již zmíněných enzymů dejodáz. systém dejodáz obsahuje minimálně tři druhy enzymů označovaným i-iii, které jsou zastoupeny v různých tkáních a buňkách v odlišných poměrech, ale jsou úplně všude, a jsou velmi úzce zapojeny do hormonální regulační sítě. aktivita dejodáz reaguje na metabolické změny organismu, na ph, na změny ostatních hormonálních systémů, na léky a na celou řadu dalších okolností. o mnohých z nich nemáme zatím ani ponětí. a co dejodázy a selen? správná funkce dejodáz je závislá na dostatečné hladině selenu. jeho nedostatek může vést k zásadním poruchám přeměny méně aktivní t4 formy na t3 a přispívat tím k obtížím, prohlubovat je, nebo bránit či komplikovat účinnou terapii hormonálního nedostatku syntetickým hormonem.
nejsou to ale jen dejodázy, kde selen prokázal svou důležitost ve vztahu ke štítné žláze. selen má totiž prokazatelně pozitivní účinek na snížení aktivity autoimunitního zánětu. a ten je v současné době nejčastější příčinou poškození štítné žlázy. v mnoha vědeckých studiích vedlo užívání 100-200ug selenu denně ke snížení titru antithyroidálních protilátek, a v některých případech bylo dokonce zachyceno i zlepšení sonografického nálezu (garner et al).
další účinky selenu
tím jsme ale s prospěšností selenu ještě neskončili. selen velmi prospívá také našemu imunitnímu systému, je důležitý pro jeho správné fungování, zvyšuje aktivitu a tvorbu b-lymfocytů, tvořících protilátky, a zesiluje funkci t-lymfocytů.
má vliv na spermatogenezi, to znamená na vývoj, zrání a pohyb spermií a také na tvorbu testosteronu, takže selen je často doporučován mužům s problematickým spermiogramem a párům snažícím se o početí.
snižuje hladinu některých prozánětlivých látek (takzvaných cytokinů) a chrání tělo před účinkem  těžkých kovů jako je např. kadmium, arsen nebo rtuť.
formy a zdroje selenu
obsah selenu v potravinách a vodě je velmi silně závislý na jeho množství v půdě, a tím pádem i v rostlinách a produktech z nich, a proto se v různých krajinách jeho zásobení organismu značně liší. Česká republika bohužel patří mezi oblasti s poměrně nízkým obsahem selenu v půdě a dle posledních měření má jeho zastoupení stále klesající trend.
pokud byste chtěli selen doplňovat z přírodních zdrojů, pak je nejlépe sáhnout po pivovarských kvasnicích, pšeničných klíčcích, mase, rybách, mořských plodech, paraořeších, větší množství najdete i v česneku a vnitřnostech, ve vejcích, mléce a luštěninách.
většina selenu je v rostlinné stravě ve formě selenomethioninu, v masných produktech se selen vyskytuje spíše ve formě selenocysteinu, který je bohužel o něco hůře pro organismus dostupný. setkat se můžete dále  se selenoproteinem p (zřejmě antioxidant) a w (zatím neznámý účinek). jednotlivé formy se liší především tím, jak je naše tělo schopné je zužitkovat.
vstřebávání probíhá v tenkém střevě a na jeho absorbci se podílí některé vitamíny, zejména vitamín a, e a c. bohužel si selen neumí organismus ukládát do zásoby, takže jeho nedostatek může vzniknout poměrně rychle např. při nutnosti parenterální výživy. vstřebávání selenu je také ohroženo, pokud máte  chronické trávicí obtíže související například s alergií na lepek, s chronickými střevními záněty nebo u pacientů po operacích střev. u těchto nemocných chybí často i jiné vitamíny a stopové prvky, na které ale většinou lékaři nezapomínají, na rozdíl od selenu.
zvláště důležité je na potenciální nedostatek selenu myslet, pokud pacient užívá hormony štítné žlázy a pro správný efekt hormonu levothyroxinu selen v dostatečné míře zajistit.
bezpečnost selenu
ale pozor, jako všude, i příliš mnoho selenu škodí. ač je pro nás selen prvkem nezbytným, je ve vysokých dávkách toxický. chronická otrava selenem neboli selenoza je v našich podmínkách vzácná, ale přesto příznaky zmíním. projeví se až po několika měsících užívání vysokých dávek selenu (lehčí změny už při denní dávce 1200ug, těžší při dávkách nad 3000ug) a typickými projevy jsou křehkost, lámavost a ztráta vlasů a nehtů, záněty nehtového lůžka, snížení hodnoty hemoglobinu, svědivá vyrážka na pokožce hlavy, poškození kůže zejména na končetinách, svalová citlivost, deprese, únava, nervozita, zvýšený výskyt zubního kazu a vypadávání zubů, častá nevolnost a zvracení. kromě denní dávky závisí toxicita také na formě selenu – obecně platí, že anorganické sloučeniny jsou více toxické než organické. nejvyšší toxicitu vykazuje kyselina seleničitá, dále selenan, selenocystein a nejméně toxické jsou methylované sloučeniny selenu.
stejně jako nadměrný příjem selenu, má své příznaky i jeho příjem nedostatečný. extrémním případem nedostatku selenu je onemocnění keshan, které postihuje především čínské rolnické obyvatelstvo z horských oblastí, a projevuje se akutním nebo chronickým srdečním selháním se zvětšeným srdcem, arytmiemi až náhlou smrtí. poškozena bývají i játra a kosterní svaly.
u dětí z chudých oblastí Číny, tibetu, sibiře či mongolska se vyskytuje kashin-beckův syndrom. jedná se o chronické poškození kloubů tzv. osteoartropatií s degenerací a rozpadem (nekrozou) kloubů a růstových destiček na horních i dolních končetinách, což vede k deformaci končetin, které jsou velmi krátké, svalstvo je zakrnělé a postava je deformovaná a malého vzrůstu.
v našich zeměpisných šířkách se s těmito těžkými formami spíše nesetkáme, ale i tak nám chronický nedostatek selenu může znepříjemnit život. při nedostatku selenu se může zvyšovat riziko onemocnění některými viry (například coxsakie). jak již bylo zmíněno, nedostatek selenu vede k poruše funkce enzymů dejodáz, nutných pro správnou funkci hormonů štítné žlázy v buňkách. tím, že enzymy fungují nedostatečně, dochází ke změn poměru t4/t3 forem v neprospěch účinnějšího t3, jeho množství v buňkách klesá, a to se samozřejmě projeví na našem pocitu zdraví. výsledkem mohou být i změny v laboratorních testech - i přes relativní nadbytek t4 je zvýšené tsh (příznak dlouhodobého nedostatku hormonů štítné žlázy ). a může to být také důvod, proč se pacient dlouhodobě užívající hormony štítné žlázy najednou necítí dobře i přes relativně dobré výsledky.
pokud chcete mít jistotu, že je pro vás užívání selenu vhodné a bezpečné, je možné nechat si jeho hladinu v některých laboratořích vyšetřit.
průměrná doporučená denní dávka selenu pro dospělou osobu je 50ug/den, u kojících žen až 70ugúden s horním limitem denního příjmu 400ug. 
pokud se cítítě zdravě, není třeba jistě žádných speciálních doplňků. pokud ale není pocit plného zdraví to, co vás denně doprovází, a zejména, pokud trpíte poruchou funkce štítné žlázy, pak by selen neměl ve vaší lékarně chybět.
mudr. martina rosická, ph.d.
publikování je možné jen se svolením autorky.