med v mikrovlnce
med a mikrovlnka. opakovaně se diskutuje o tom, zda se med ničí, když se ztekucuje v mikrovlnce. nakolik se snižuje biologická hodnota?
k problematice použití mikrovlnné trouby pro ohřev, resp. ztekucování medu jsme udělali pár experimentů mj. v rámci diplomových prací. stanovením aktivity enzymů a hodnoty hmf v medu po jeho ohřevu lze konstatovat (známou věc), že ohřev v mikrovlnné troubě je poměrně razantní a hlavně nerovnoměrný (to je ovšem závislé na typu resp. konstrukci zařízení). několikaminutový ohřev v mikrovlnce je zhruba srovnatelný s několikadenním klasickým ohřevem ve vodní lázni. velmi snadno dojde u medu k přehřátí a vypěnění. o kvalitativních a „slabých“ účincích na špatně měřitelné parametry je obtížné kvalifikovaně diskutovat. ale vezmeme-li to z druhé strany? proč med strkat do mikrovlnky? v řadě aplikací krystalizace nevadí. Šetrné ztekucení ve vodní lázni nebo na radiátoru ústředního topení pod svetrem je velmi jednoduché a dlouhodobě prověřené. není vůbec definováno, jak se měří „biologická hodnota“. na dotazy o kolik se sníží „biologická hodnota“ horkým čajem, mikrovlnkou, v perníku a podobně, odpovídám toto: současné poznatky ukazují, že tyto zásahy určitě nesníží hodnotu na polovinu. takže snězte dvě lžíce medu místo jedné, a je to vyřešeno.
 po aplikaci chemických přípravků na ochranu rostlin?
občas postižení včelaři pošlou do laboratoře poštou vzorky mrtvých včel s podezřením na otravu chemická analýzy vzorků rostlin a včel má smysl jen tehdy, když se vzorky do 48 hodin po aplikaci zamrazí a bez rozmražení dopraví do laboratoře státního veterinárního ústavu jihlava, případně jiné laboratoře, která provádí stanovení reziduí příslušných účinných látek. analýzu je možné smysluplně provést, jen když se ví, který postřik byl použit. Účinných látek je několik desítek a není možné je hledat zkusmo. pro uplatnění náhrady škody je nutné, aby o případu byl sepsán úřední zápis (vzor je níže) a také vzorky musí být odebrány (a zapečetěny) úřední osobou, aby bylo vyloučeno zpochybnění dodatečné manipulace se vzorky. inspektor v odůvodněných případech může zadat rozbor jako státní zakázku, jinak jej musí platit chovatel. postup při podezření na otravu v důsledku aplikace přípravku na ochranu zemědělských plodin. podle vyhlášky č.326/2004 sb a 327/2004 sb. v platném znění. zjistí-li chovatel včel, že došlo k úhynu včel v důsledku použití přípravku, oznámí to neprodleně příslušnému orgánu státní veterinární správy. ten v součinnosti s rostlinolékařskou správou provede místní šetření; má-li pochybnosti o příčině úhynu v souvislosti s použitím přípravku, zajistí odběr vzorků způsobem stanoveným prováděcím právním předpisem (minimálně 500 včel a 200 g porostu), jejich vyšetření odborným ústavem a informování chovatele včel o výsledku tohoto vyšetření. pro zabezpečení ochrany včel jsou chovatelé včel povinni oznámit místně příslušnému obecnímu úřadu údaje týkající se stanovišť včelstev a hromadného letu včel. obecní úřad poskytne na vyžádání tyto údaje ošetřovatelům porostů a uživatelům pozemků. zápis z místního šetření hromadného úhynu včel a podezření na otravu v důsledku aplikace přípravku na ochranu zemědělských plodin.
(1) den, hodina, místo šetření:
(2) místní šetření svolal a řídí zástupce příslušného okresního inspektorátu krajské veterinární správy (kvs): za účasti zástupce státní rostlinolékařské správy: další účastníci šetření: poškození chovatelé: představitel zo Českého svazu včelařů: za ošetřovatele porostu: (uveďte celá jména a adresy účastníků, u zástupce organizace, která prováděla ošetření, jeho pracovní zařazení.)
(3) označení stanovišť poškozených včelstev s uvedením vzdálenosti od ošetřovaných porostů:
(4) den a hodina ošetření porostu, teplota vzduchu, síla a směr větru, případně srážky, oblačnost apod.:
(5) označení ošetřovaného pozemku – ošetřovaná kultura, výměra, označení, zda byl porost kvetoucí (v případě, že porost nebyl kvetoucí, je třeba zjistit, zda přípravek nemohl být vzhledem k povětrnostním podmínkám zanesen na kvetoucí porost v okolí ošetřované kultury.):
(6) způsob aplikace přípravku: pozemní/ letecký
(7) použitý chemický přípravek (druh, název, koncentrace, atd.), důvod ošetření:
(8) přesný název ošetřovatele porostu (název organizace, sídlo, jméno odpovědného pracovníka):
(9) rozsah škody: (uvede se, kdy byly pozorovány první příznaky otravy a jaké, počet postižených včelstev, oslabení včelstev v počtu plástů, procentuálně, případně jiné stanovení oslabení včelstev, např. zvlášť létavky a zvlášť ostatní včely, dle místních podmínek předpokládaný ušlý medný výnos v důsledku škod na včelách, atd.)
(10) odběr vzorků uhynulých včel a ošetřených rostlin: byl/ nebyl proveden (odběr vzorků se neprovádí, jestliže nejsou pochybnosti o příčině úhynu v souvislosti s použitím přípravku.) vzorky v předepsaném množství odebral pracovník okresního inspektorátu kvs: v případě, že vzorky byly odebrány a odeslány jinou osobou, uveďte kým a z jakého důvodu vzorky neodebral pracovník kvs: vzorky byly zaslány k vyšetření dne: …………….odbornému ústavu:
(11) vyjádření účastníků místního šetření (zejména ošetřovatele porostu, a to především, zda uznává odpovědnost za škodu a jaké by navrhoval řešení náhrady škod):
(12) vyjádření pracovníka inspektorátu kvs, zda bude provádět opakovaná místní šetření s určitým časovým odstupem vzhledem k tomu, že proces otravy u včel ještě probíhá a rozsah škod tedy nelze v současné době stanovit:
razítko kvs a podpis: razítko srs a podpis: podpisy ostatní účastníků:
) za kvetoucí se porost považuje, když na 1 m2 kvetou více než dvě rostliny včetně plevelů. za kvetoucí porost se považuje též porost navštěvovaný včelami v době výskytu medovice nebo mimokvětního nektaru.
stáhnout dokument jako pdf