obavy z konzumace skořice vzhledem k obsahu kumarinu
obecně lze skořici nebo produkty s obsahem skořice konzumovat v přiměřeném množství bez obav. čas od času, zpravidla kolem vánoc, se objevují v médiích titulky o škodlivosti aromatické látky kumarinu, který je obsažen ve skořici. zastáváme názor, že výrobky se skořicí konzumujeme nárazově, třeba právě v období kolem vánoc a nikoliv každý den. každý by měl individuálně zvážit, nakolik se ho riziko zvýšené konzumace týká. zákon neudává žádné max. stanovené množství na den. riziko poškození zdraví je tedy možné ve spojení s konzumací vysokých až nereálných dávek.
spolkový institut pro hodnocení rizik se sídlem v německu (bfr) vypracoval v roce 2012 studii, ve které stanovil bezpečnou denní dávku kumarinu na 0,1 mg/kg tělesné váhy. dále doporučil pravidelným konzumentům skořice používat skořici v kořeněných směsích a zaměřit se raději na skořici druhu ceylon, která má obsah kumarinu nižší.
dle nařízení evropského parlamentu a rady (es) č. 1334/2008 o látkách určených k aromatizaci byly stanoveny hodnoty pro max. obsah kumarinu ve čtyřech kategoriích potravin:
tradiční nebo sezónní pečivo označené jako obsahující skořici: max. obsah stanoven na 50 mg kumarinu na kg.  
snídaňové cereálie včetně müsli: max. obsah stanoven na 20 mg kumarinu na kg.  
jemné   pečivo s výjimkou tradičního nebo sezónního pekařského zboží označeného   jako obsahující skořici: max. obsah stanoven na 15 mg kumarinu na kg.  
dezerty: max. obsah stanoven na 5 mg kumarinu na kg.   
skořice je při výkupu do sonnentoru pravidelně testována na obsah kumarinu. zde je srovnání mezi druhy cassia a ceylon:
skořice celá (ceylon):  do 50 mg/kg  
skořice mletá (ceylon): do 50 mg/kg  
skořice mletá (cassia): 2.500 – 3.000 mg/kg
běžně se hodnoty u skořice cassia pohybují mezi 3.000 a 6.000 mg/kg -  hodnoty skořice ze sonnentoru kolem 3000 jsou tedy ještě nízké! skořici cassia dovážíme převážně ze srí lanky nebo z tanzánie. oproti skořici ceylon má ostřejší chuť a intenzívnější vůni. skořici ceylon (celou i mletou) dovážíme také ze srí lanky.
byliny a koření jsou pěstovány v ekologickém režimu zcela v souladu s přírodou, o to více pak podléhají klimatickým změnám. to se může následně projevit na vzhledu nebo chuti bylin či koření, přičemž mírné výkyvy jsou zcela normáním jevem přírody. počasí v daném roce sklizně má vliv na obsah látek v bylinách, sílu éterických olejů i na vůni bylin jako takovou.