fumigace z podmetu.
dobrý den,
prosím o váš názor na provádění fumigace z podmetu u nízko nástavkových úlů.
předpokládám, že kouř je nosičem účinné látky a při umístění proužku do podmetu kouř kompletně prostoupí úl, soudě dle úniků netěsnostmi v horních partiích úlu. stejně tak i při umístění proužku do horního nástavku se účinná látka musí rozptýlit po chomáči díky kouři, neboť pokud by nebyla nesena kouřem a pouze by padala shora dolu, fungovala by pouze v řadě rámků, kde je proužek umístěn; nehledě na to, že by, pokud to přeženu, uvízla na horní loučce rámku v nižším nástavku. navíc včelaři umisťují proužek místo krajního rámku v horním nástavku, tedy pokud by látka nebyla nesena kouřem, z tohoto místa by se nedostala ke včelám. takto si princip představuji selským rozumem. s fumigací z podmetu mám z minulého roku dobré zkušenosti, a proto si myslím, že funguje. setkávám se však v okolí s opačnými názory. proto bych rád znal váš odborný názor a snad i popsání principu, na kterém je fumigace založena.
fumigace pomocí pásků byla odladěna tak, aby stačila co nejmenší dávka účinné látky na co největší léčebný efekt. předpokladem tedy je, že nebude docházet ke ztrátám při aplikaci.
kouř se v prostoru úlu okamžitě rozprostře všude, a pokud není včelstvo semknuto v zimním hroznu, účinná látka se váže na povrch včel a dalších předmětů. povrch včel je díky ochlupení oproti plástům a úlovým součástem mnohonásobně větší. tedy skoro všechna účinná látka nasedne na včely a to chceme. v podstatě nezáleží na tom, odkud se kouř šíří. záleží na tom, aby neunikal netěsnostmi, horem, spode, česnem, atd. také záleží na tom, aby pásek visel svisle: žhavá zóna se blíží ke kapkám varidolu a ten se vzhůru stoupajícím teplem opařuje a přechází do kouře, který funguje jako nosič. ve vysokém podmetu to jde i svisle. pokud je to v rámci jednoho či dvou obsazených nástavků, včely svým dýcháním a další aktivitou způsobují tubulence a proudění. za chvíli je všechno všude. jak se kouř váže na povrch včel, je krásně vidět ze srovnání fumigace v prázném úlu a ve stejném úlu se včelami. z prázdného úlu se po zapálení pásku dere kouř ven každou škvírkou, z obsazeného úlu kouř ven nejde vůbec, vlastně ani otevřeným česnem.
závěr: v dobře utěsněném úlu, fumigace svisle zavěšeného pásku se správnou dávkou přípravku podle příbalové informace, poloha pásku zásadně výsledek neovlivňuje.
ale pozor, nefumigovat v prázdném nástavku nad nástavkem obsazeným!
rád bych se zeptal, stala se nám začátečnická chyba, omylem jsme namíchali roztok m1-aer 4x silnější. provedli jsme nátěr zavíčkovaného plodu, ve včelstvu. plocha natíraného plodu byla max. 1-3 dm čtverečného, na 1 úl (matka je na počátku kladení). následně dle doporučení byla provedena fumigace varidolem.
jaké mohou být prosím eventuálně následky při tomto předávkování, jaké doporučení by jste mi dali ohledně vlivu na včelstvo a případně kvality medu. měli bychom udělat nějaká opatření, např. máme odstranit natřený plod či celý plást? v návodu je uvedeno, že při předávkování hrozí úhyn včel, nehrozí i úhyn celého včelstva?
popsané předávkování 4x při nátěru by vzhledem k malé ploše produ nemělo mít vliv na líhnutí plodu, ani na kvalitu medu.
Úhyny jsme zaznamenali při záměně m1-aer za varidol, kdy je dávka ještě mnohem větší.