hyperprolaktinémie
prolaktin je hormon předního laloku hypofýzy (podvěsku mozkového). jeho úkolem je stimulace růstu prsních žláz a produkce mléka u kojících žen. proto je v těhotenství a u kojících žen prolaktin v krvi zvýšený. u zdravých žen mimo těhotenství a kojení a u mužů je prolaktin v krvi nízký. pokud v krvi stoupá, může jít o chorobný stav. zvýšení prolaktinu v krvi má mnoho příčin, některé z nich jsou závažné a vyžadují léčbu, v řadě případů ale lze ponechat pacientky i bez léčby a sledovat je.
příčiny 
hlavní příčiny  jsou:
obvykle nezhoubné nádory (adenomy) předního laloku hypofýzy a jejího okolí (tzv. mikroprolaktinomy, makroprolaktinomy a pseudoprolaktinomy)
těhotenství a kojení;
snížená funkce štítné žlázy (hypotyreóza);
léčba některými léky (estrogeny, fenothiaziny, metoclopramid, sulpirid, methyldopa, reserpine, tricyklická antidepresiva, verapamil, estrogeny, antiandrogeny, opiáty, cimetidin);
mechanické dráždění prsů a přední stěny hrudníku (např. stavy po operacích srdce a prsů atp.);
jiná závažná onemocnění (stavy po operacích, selhání ledvin, cirhóza jater, mrtvice atp.);
krevní odběr méně než 2 hodiny po probuzení nebo po jídle.
takto vypadá adenom hypofýzy na magnetické rezonanci hlavy. modře je zrakový nerv, jehož křížení je umístěno přímo nad hypofýzou, červeně je nádor.
!
důsledky 
důsledky zvýšeného prolaktinu v krvi u žen jsou zejména:
neplodnost;
nepravidelnosti menstruačního cyklu až ztráta menstruace;
tzv. galaktorhea (výtok z prsů více či méně charakteru mateřského mléka
může být spontánní nebo se objeví jen při masáži prsních bradavek).
důsledky zvýšeného prolaktinu v krvi u mužů jsou zejména:
růst prsů - tzv. gynekomastie;
poruchy erekce;
pokles libida;
neplodnost;
galaktorhea - výtok z prsů.
vyšetření
základním vyšetřením k potvrzení  je stanovení prolaktinu v krvi. krevní odběr musí být proveden nejméně 2 hodiny po probuzení (raději ještě déle a nikdy ne dříve), protože v noci je prolaktin mírně zvýšený i u zdravých lidí. dále by měl být krevní odběr striktně na lačno a noc předtím by se pacientka měla vyvarovat pohlavního styku a dráždění bradavek.
magnetickou rezonanci (mr) hypofýzy a jejího okolí provádíme vždy, pokud je prolaktin nad 100 mg/ml. mr prokáže nejčastěji tzv. mikroprolaktinom (nezhoubný nádor předního laloku hypofýzy velikosti do 1 cm) nebo makroprolaktinom (nezhoubný nádor předního laloku hypofýzy velikosti nad 1 cm) nebo pseudoprolaktinom (jakýkoliv jiný nádor v oblasti hypotalamu a hypofýzy). pokud je prolaktin zvýšený méně než 100 mg/ml je rozhodnutí o magnetické rezonanci individuální.
léčba
způsob léčby  je závislý jednak na příčině, která zvýšený prolaktin způsobuje, jednak na důsledcích, ke kterým zvýšený prolaktin vede. není výjimkou, že mírně zvýšený prolaktin, který nevede k žádným obtížím (např. u žen po menopauze), může být ponechán bez léčby. medikamentózní léčbu obvykle zahajujeme u neplodných žen, u žen s nepravidelnostmi menstruačního cyklu, u žen s galaktorheou a u mužů. pokud je příčinou  mikro- či makroprolaktinom, je obvykle vysoce účinné podávání léků v tabletách, které snižují tvorbu prolaktinu. tablety se užívají 1-3x denně, nebo i jen 1x týdně – v závislosti na konkrétním preparátu. nejčastěji užívaným preparátem je dostinex (cabergolin).při této léčbě dochází ke snížení prolaktinu v krvi a někdy (ne vždy) dochází i ke zmenšení nádoru. pokud je příčinou pseudoprolaktinom, musí se obvykle neurochirurgicky odstranit.
prognóza pacientů s hyperprolaktinémií, pokud je včas odhalena a adekvátně léčena, je obvykle velmi dobrá.
mudr. jan jiskra, ph.d.
!Štítná žláza má významný vliv jak na schopnost otěhotnět, průběh těhotenství a porodu, tak i na psychický vývoj dítěte. poruchy funkce štítné žlázy (nejčastěji hypotyreóza - snížená funkce) mohou vyvolat problémy s otěhotněním - anovulační cykly. rovněž může dojít ke komplikacím v těhotenství - potratu, předčasnému porodu, abrupci placenty, častějšímu porodu císařským řezem.
správná funkce štítné žlázy je klíčová pro zdravý růst a vývoj dítěte, zvláště jeho nervové soustavy, a to již od nejútlejšího věku. hormony štítné žlázy umožňují harmonický vývoj tkání a orgánů plodu. nejdůležitějším obdobím z tohoto hlediska jsou první tři měsíce těhotenství, kdy se orgány zakládají a procházejí největšími změnami. plod je právě v této době nejzranitelnější vůči různým škodlivým vlivům. některým je možné se vyhnout (alkohol, kouření, stres), jiným nikoli (onemocnění matky).
laboratorně zachycené odchylky parametrů štítné žlázy jsou u těhotných žen relativně časté (asi v 5 %). v těhotenství se zvyšují nároky na funkci štítné žlázy. Řada žen je z hlediska štítné žlázy rizikových, např. mají pozitivní protilátky proti štítné žláze nebo trpí nedostatkem jódu. mimo těhotenství jejich štítná žláza ještě stačí vytvořit dostatek hormonů pro organismus ženy. avšak již v počátku těhotenství může dojít nedostatku hormonů pro matku i pro plod. a přitom právě v prvním trimestru je plod nejcitlivější k nedostatku mateřských hormonů. přibližně od 12. gestačního týdne si plod dokáže sám tvořit tyreoidální hormony a není již na matčiných tolik závislý.
včasným vyšetřením co nejdříve po zjištění těhotenství a ideálně ještě před otěhotněním lze odhalit rizikové ženy a správnou léčbou zabránit následkům neléčené poruchy.
odpovědi na nejčastější otázky
k čemu může vést nedostatek hormonů štítné žlázy v těhotenství?
pokud má plod vrozeně nefunkční či chybějící štítnou žlázu (výskyt v populaci asi 1:4000) a tato vada není odhalena hned po porodu, dojde k rozvoji tzv. kretenismu. jde o těžkou formu růstové a mentální retardace, se kterou se naštěstí v civilizovaných zemích díky screeningu v prvních dnech po porodu a včasné léčbě dnes již nesetkáváme. pokud však poruchou štítné žlázy trpí matka, je situace složitější. v těžkých případech může nedostatek hormonů štítné žlázy matky vést ke zhoršení inteligence a špatnému prospívání dítěte. avšak i méně závažný nedostatek, který je relativně častý, může nepříznivě ovlivnit duševní vývoj dítěte. může mu ubrat několik bodů iq či vyvolat poruchy soustředění ve škole.
k čemu může vést nadbytek hormonů štítné žlázy v těhotenství?
nadbytek hormonů štítné žlázy v těhotenství není tak častý jako jejich nedostatek. přesto se však může vyskytnout. nevede sice k ovlivnění inteligence, ale může vést ke špatnému růstu plodu a v těžších případech i k potratu a komplikacím při porodu. v případě těžké formy gravesovy-basedowovy tyreotoxikózy s vysokým titrem protilátek proti tsh-receptoru (trak) se může toho onemocnění vzácně přenést i na novorozence a vyvolat u něj závažný stav v důsledku urychlení metabolismu, který se musí léčit na jednotce intenzívní péče.
může vést onemocnění štítné žlázy i k potratu?
ano, je tomu tak, a to zejména u těch těhotných žen, které svoje onemocnění štítné žlázy z nějakého důvodu neléčí. neléčená porucha štítné žlázy může vést nejen k potratu, ale i k dalším komplikacím v těhotenství. byl nalezen vztah s např. preeklampsií, předčasným porodem i častějším porodem císařským řezem.
co pro mě znamená, když mám pozitivní protilátky proti štítné žláze?
velké studie prokázaly, že přítomnost protilátek proti štítné žláze v krvi těhotné ženy může vést k různým těhotenským komplikacím, i když je hormonů štítné žlázy ještě dostatek. proto se někdy i u těchto žen přistupuje k léčbě hormony štítné žlázy ve snaze možným komplikacím zabránit. podobně i ženy s vysokými hladinami protilátek proti tyreoperoxidáze, které mají ještě normální funkci štítné žlázy, mohou mít problém otěhotnět a také mohou častěji potrácet. také u těchto žen někdy přistupujeme k tzv. izohormonální léčbě hormony štítné žlázy, tedy preventivnímu podávání malých dávek levothyroxinu. rizika spojená s pozitivitou protilátek se pak snižují.
jak mám postupovat?
již v době, kdy těhotenství plánujete, navštivte svého praktického lékaře a poproste ho o stanovení hormonů štítné žlázy, v ideálním případě i protilátek proti štítné žláze. pokud jste již těhotná, nechte si ihned odebrat krev na stanovení hormonů štítné žlázy u svého gynekologa či praktického lékaře. v případě, že některá z hodnot nebude v normě, neprodleně (nejlépe během jednoho až dvou týdnů) vyhledejte endokrinologa. Česká endokrinologická společnost podporuje urychlené vyšetření těhotných žen, proto byste neměla mít problém endokrinologa najít. v naší ordinaci garantujeme vyšetření těhotné ženy do jednoho týdne.
jak se u endokrinologa budu léčit?
endokrinolog posoudí, zda potřebujete léčbu, a předepíše vám preparát s hormonem štítné žlázy (pokud máte jeho nedostatek; preparáty euthyrox, letrox) či naopak lék tlumící štítnou žlázu (pokud máte nadbytek hormonů štítné žlázy; preparát propycil). budete chodit na kontrolní krevní odběry po několika týdnech až měsících. velmi důležité bude i sledování po porodu, kdy často dochází ke změnám funkce štítné žlázy. při správné léčbě proběhne těhotenství normálně a vaše dítě bude zdravé.
co je to poporodní tyreoiditida?
poporodní tyreoiditida, jak již název napovídá, je zánět štítné žlázy vzniklý v souvislosti s porodem. nejčastěji se objevuje u těch žen, které již nějakou poruchou štítné žlázy trpí nebo mají pouze pozitiví protilátky proti štítné žláze. u těchto žen vídáme přechodné zvýšení funkce štítné žlázy několik týdnů po porodu, které asi za 3 až 4 měsíce po porodu přechází do výrazné hypotyreózy, tedy funkce snížené. v některých případech sice může posléze dojít i ke spontánní úpravě, ale často snížená funkce dlouhodobě přetrvává. z těchto důvodů je nutné ženy pravidelně sledovat nejen v době těhotenství, ale i po porodu.
co mohu ještě pro sebe udělat?
Často se nás ženy ptají, zda mohou svojí štítné žláze pomoci nějakými alternativními prostředky. odpověď je taková, že není prokázána účinnost žádného jiného prostředku než jódu (ale ne v přílišném nadbytku!) a podávání hormonů štítné žlázy.
snažte se mít dostatečný přísun jódu – jezte mořské ryby a konzumujte mléko a mléčné produkty. stravujte se zdravě, vyvarujte se stresu, sportujte, nekuřte. pokud jste obézní, snažte se zhubnout již delší dobu před plánovaným otěhotněním. splnit tato doporučení není vždy jednoduché, a proto vám držíme palce!
mudr. eliška potluková, phd.