vliv azalek a rhododendronů na med
v minulých letech jsem "kdesi" zaznamenal informaci o vlivu blízkosti kvetoucích azalek na med.
rád bych se u vás informoval, zda li může přítomnost většího množství kvetoucích keřů se nějakým způsobem projevit na kvalitě medu - obsah látek z nektaru.
v  našem  prostředí  nerostou žádné azalky ani rhododendrony, které by
měly jedovatý nektar. potvrdil mi to dr. václav větvička, který mi též
vysvětlil, jak tato znepokojující informace vznikla.
přikládám text z knihy "včelí produkty mýtů zbavené".
jedovaté medy
medy z některých druhů rostlin uvádí literatura jako jedovaté, protože aktivní látky z nektaru nebo medovice mohou být pro člověka škodlivé nebo toxické. tyto medy ale nejsou běžné, přicházejí v úvahu jen na některých lokalitách, kde by teoreticky mohlo kvést tak velké množství jedovatých rostlin, že by z nich včely donesly měřitelné množství medu. jde o několik rodů rostlin, ale jen u několika druhů byla zaznamenána produkce jedovatého nektaru. jsou to tyto rody a druhy: azalea, arbutus, andromeda, kalmia (erikaceae), datura, hyoscyamus a atropa (solanaceae), senecio jacobea (compositae), gelseminum (lagnonaceae), aconitum (ranunculaceae), některé jihoafrické pryšce a medovice coriaria arborea z nového zélandu. mnohem častěji se však vyskytují medy hořké a nechutné.
v České republice nikdy nebyl žádný jedovatý med zaznamenán. existuje však tradice opisovaná v mnoha knihách, že jedovatý med je z rododendronů (pěnišníků). tato zpráva vychází z dějepisného vyprávění o okupačním vojsku, které se otrávilo rododendronovým medem. jde ovšem o záměnu jmen. rostlina označovaná řecky jako rhododendron je botanicky oleandr, který je silně jedovatý a může z něj být i jedovatý med.  u nás často pěstované rododendrony jedovatý nektar nemají, místní včelaři i jejich zákazníci se těší dobrému zdraví. v alpské oblasti na pomezí rakouska a itálie patří rododendronový med z druhu rhododendron ferugineum a r. hirsutum k nejkvalitnějším a nejdražším medům. ani tyto medy jedovaté nejsou.
ve vzdálených sibiřských lokalitách rostě hojně pěnišník rhododendron aureum, který je silně jedovatý a med z jeho nektaru má mj. halucinogenní účinky. v ruštině se tato rostlina nazývá "pianišnik", protože po čaji oslazeném medem z pianišniku vypadali lidé jako piani.
ruské jméno tohoto rododendronu převzali bratři presslové při tvorbě českého botanického názvosloví a proto se rhododendron česky označuje jako pěnišník.
dobrý den, chtěla bych se zeptat, čím je nejvhodnější natřít nové podmety. jedná se mi o vnitřní nátěr. jeden místní včelař si vyrábí pastu z terpentýnu a vosku a štětcem vnitřek podmetu natírá, potom nechá terpentýn několik dní vyčichnout a umísťuje podmet. není terpentýn pro včely škodlivý?
jak jinak se dá napustit podmet proti nasávání vlhkosti?
terpentýn je buď přírodní, nebo i syntetický. včelám nevadí, rezidua nezanechává.
mám zkušenost, že vhodným nátěrem, který je pro včely bez diskuse nejpřirozenější, je propolisový roztok. dá se použít i méně kvalitní propolis po přebrání. rozpustíme jej v lihu. nejvhodnější je líh denaturovaný 1 % benzinu. ten se dá koupit pod názvem lihobenzin v lékárně. Čistý líh je zbytečně drahý, denaturovaný líh z drogerie obsahuje zapáchající denaturační činidla.