jak na lišejník v ovocném sadu
za lišejník na ovocných stromech částečně může stanoviště. uzavřený porost bez proudění vzduchu, dlouhodobé zastínění podporující trvalou vlhkost, to vše lišejníkům svědčí. vyplatí se nejprve odumřelou borku mechanicky očistit. k tomu se velice dobře hodí nabroušená ruční motyčka nebo drátěný kartáč. k postřiku lze poté použít měďnaté přípravky kuprikol nebo champion nebo zelenou skalici. u všeho volte koncentraci alespoň 5 %. neměl byste ovšem postřikem zasahovat listovou zeleň. proto je lepší roztok namíchat do nádoby z umělé hmoty a kmínky a větve opatrně natírat menší štětkou. jako prevence se osvědčilo bílení kmenů vápenným roztokem. vápnem se zničí řada škůdců přezimujících v kůře a obzvláště pak v borce starých stromů. dále se kmínek vápnem desinfikuje, a hlavně se kůra stává zásaditou a nechytají se zde tolik mechy a lišejníky, které milují hlavně kyselé prostředí. přejeme úspěšný boj s lišejníky!
ve vašem případě se jedná o fusariové vadnutí aster. je to houbová choroba rostlin způsobená houbami rodu srpovnička z čeledě rážovkovité. jedná se o nejnebezpečnější chorobu aster. napadeným rostlinám zhnědnou nebo zčernají kořenové krčky, za vlhkého počasí jsou pokryty narůžovělým povlakem houby. rostliny chřadnou, jejich listy žloutnou, vadnou a odumírají od spodních směrem nahoru. nejcitlivější jsou mladé rostlinky nebo rostliny v plném květu. velmi náchylné jsou například odrůdy ze skupiny průhonický trpaslík. obdobné příznaky může způsobovat i půdní houba verticillium alboatrum.