co dělat, když se byznys nedaří
rozjeli jste podnikání, o kterém jste vždycky snili. jenže to vůbec není procházka růžovou zahradou. někdy to funguje docela dobře, ale jindy máte pocit, že je všechno úplně v pr..li. nevyděláváte dost peněz, řešíte jenom samé problémy, a kromě toho už vás to ani nebaví. pochybujete o tom, že vaše práce má nějaký smysl a že svým klientům vůbec přinášíte nějakou hodnotu.
pocity marnosti a beznaděje má někdy úplně každý. dokonce i lidé, kteří navenek působí bezchybně, vyrovnaně a úspěšně. až budete mít příště zase chuť se na všechno vykašlat, vyzkoušejte něco z následujících sedmi tipů.
1. odpočiňte si
za negativními pocity často stojí únava. práce vám v takovém stavu stejně nejde od ruky. pokud to jenom trochu jde, zavřete počítač a jděte si zdřímnout. zákazníci i dodavatelé to tu chvilku vydrží. a vy se i po příslovečných dvaceti minutách budete cítit o dost lépe.
i když máte pocit, že se to zrovna vůbec nehodí, zkuste si vzít na pár dní dovolenou. kupte si last minute zájezd, odjeďte na víkend na chalupu, nebo vypněte internet i telefon, zůstaňte doma a zalezte si do postele s dobrou knihou či oblíbeným seriálem. zkrátka udělejte cokoli, co vaší hlavě umožní na chvíli vypnout.
2. hněte sebou
teď to myslím úplně doslova. fyzický pohyb vám rozproudí krev i energii. a rychle vás přivede na jiné myšlenky. zkuste běh, kolo, brusle, aerobik, kettlebell … cokoli vás baví. vydejte se do bazénu nebo do posilovny. pokud jste spíš kavárenský typ jako já, jděte se alespoň na hodinu projít na vzduch. funguje to taky.
3. oprašte koníčky
je skvělé, když vás baví práce. ale to neznamená, že vás musí bavit jenom pracovat. vzpomeňte si na všechno, co vás kdy těšilo a naplňovalo. a zkuste se k tomu vrátit nebo se konečně pustit do věcí, které jste vždycky chtěli vyzkoušet.
malujte, zpívejte, tančete. odreagujte se vařením. vytáhněte z pod postele kytaru, činky nebo sbírku známek. začněte šít, plést, batikovat, háčkovat, hrát deskové hry, pěstovat kytičky nebo včelařit. vydejte se do galerie, do knihovny nebo na hokej. a sledujte, co to s vámi dělá.
4. vypište se z toho
psaní má terapeutické účinky. potvrdí vám to většina blogerů a skoro všechny holky v pubertě. pokud jste si nikdy nepsali deník, nevadí. vezměte čistý sešit, obyčejný kus kancelářského papíru nebo otevřete nový dokument v počítači. a pište, co vám slina na jazyk přinese.
možná budete překvapeni, jak rychle negativní pocity odplynou. to, co jste napsali, můžete nechat chvíli uležet. možná se část bude hodit jako inspirace na blog nebo článek. a to, čeho se chcete navždycky zbavit, spalte nebo roztrhejte na malinkaté kousíčky a spláchněte do záchodu.
5. "zavařte" si dobré věci
autorkou tohohle nápadu je spisovatelka elizabeth gilbert. a za těch pár let se rozšířil do celého světa.
potřebujete velkou čistou zavařovací sklenici s víčkem a štítek. na štítek napište „dobré věci“ a nalepte ho na sklenici. sklenici si postavte někam, kde ji budete mít na očích.
pokaždé, když se vám přihodí něco dobrého nebo máte z něčeho radost, napište to na lísteček, složte a vhoďte do sklenice. nebo zkuste podle původního návodu autorky najít a napsat něco pozitivního každý den.
do sklenice si uchovávejte všechno, co se vám povedlo, co hezkého jste zažili nebo co vám ten den udělalo radost. i když se na to právě vůbec necítíte, zkuste si vzpomenout alespoň na pár dobrých věcí. až na vás příště zase zaútočí pocit marnosti, vytáhněte a přečtěte si pár lístečků.
6. založte si „smile file“
pokud se vám nechce shánět zavařovací sklenici, vytvořte si ohříváček na zimu v elektronické podobě. julia bickerstaff tomu říká smile file.
jednoduše si založte novou složku v počítači (nebo na google disku či v evernote). a začněte do ní ukládat všechno pozitivní, co kdokoli kdekoli vyjádřil o vás a vašem podnikání.
klient vám napsal hezkou referenci? dostali jste milý e-mail od dodavatele? někdo, koho vůbec neznáte, vám napsal pozitivní komentář na blog nebo na facebook? vyšel o vás článek v novinách? všechno zkopírujte a šup s tím do složky. když je vám nejhůř, uvařte si šálek dobré kávy nebo čaje a začtěte se.
7. nebuďte v tom sami.
Říká se, že radost se sdílením násobí a bolest zmenšuje. promluvte si o svých pocitech s někým, komu věříte. což samozřejmě může být partner nebo kamarádka.
ještě účinnější je ale sdílet své podnikatelské strasti s někým, kdo vašemu byznysu rozumí nebo to má podobně. najděte si skupinu na podnikatelský mastermind, nebo navštivte kouče či marketingového poradce. potíže se hned začnou zdát menší a váš byznys se pohne kupředu.
zažili jste ve svém podnikání okamžiky, kdy jste měli chuť to zabalit? co v takových chvílích pomáhá vám?
foto: clem onojeghuo
„dělat kurzy? mluvit před lidmi není nic pro mě.“ „já bych tu knihu napsal, ale vůbec na to nemám čas.“ „tu přihlášku nemá smysl podávat, stejně to nevyjde.“ „nestihnu to odevzdat včas.“ „na takový produkt nejsou zákazníci.“ takovou samomluvu občas vedeme všichni. ale není za tím ani nedostatek času, ani schopností, ba ani zákazníků. důvod je docela jiný – totiž strach.
nějaký ten strach máme všichni. většina z nich nezmizí jen proto, že začnete podnikat. naopak si zároveň s živnostenským listem vyzvednete ještě nějaké další. třeba těhle pět:
1. strach z neúspěchu
Že to nevyjde, je pravděpodobně největší a nejčastější ze všech podnikatelských obav. launch produktu se nepovede, o novou službu nebude zájem, reklama nezafunguje a finance nebudou stačit. za tím vším je ještě jeden hlubší strach – totiž že na to nemám. a laťka je výš, než kam dokážu vyskočit.
2. strach z úspěchu
ačkoli to zní paradoxně, stejnou sílu může mít obava, že se naše sny vyplní. nepřekvapivě trápí častěji ženy – podnikatelky. „co když mi úspěch stoupne do hlavy a zblbnu? sousedi mi budou závidět a přátelé se přestanou ozývat. nemluvě o tom, co úspěch udělá s partnerským vztahem…“
3. strach být vidět
podnikat znamená jít s vlastní kůží na trh. komunikovat se zákazníky, odpovídat novinářům, a často i čelit námitkám a na veřejnosti hájit svou vizi, produkt nebo značku. postavit se tváří v tvář publiku a namířit na sebe reflektor. a riskovat, že naše geniální nápady a úsilí nikdo nepochopí.
4. strach z odmítnutí
tak krátké slovo, a kolik zklamání může přinést. přitom způsob, jak se mu vyhnout, je docela jednoduchý: vůbec se nezeptat. jenže se tím zároveň připravujeme o možnost slyšet ano. protože dobře víme, jaké to je, dělá nám potíže říkat ne i druhým. a tak se zaplétáme do situací, zakázek a závazků, do kterých jsme se nikdy neměli dostat.
5. strach udělat chybu
perfekcionismus i takzvaný writer´s block, čili neschopnost psát, mají stejný kořen. totiž obavu, že naše práce nebude dost dobrá. bojíme se uvést na trh nedokonalý produkt. tak mnohdy ladíme a pilujeme, i když jsme své dílo nebo výrobek už měli dávno vypustit do světa.
jak se strachem pracovat?
„strach znamená setrvávání v určité jistotě, třebaže nepříjemné, ale svým způsobem bezpečné,“ říká lektorka seminářů o strachu eva kaňáková.
„víme, co můžeme čekat. zatímco to, co neznáme, je pro nás nejisté, a proto i nebezpečné. dostat se z toho ven můžeme, když si  uvědomíme,  jakou výhodu nám setrvávání přináší. respektive co nemusíme dělat nebo v čem můžeme pokračovat i nadále, beze strachu.“
„důležité je uvědomit si, čeho se bojíme, rozhodnout se, co s tím, a pak to skutečně udělat,“ doplňuje.
dostaňte strach z hlavy
bernadette doyle radí sepsat si všechny strachy a pochybnosti na jeden papír, a ten pak spálit, roztrhat na malé kousíčky nebo hodit do řeky. díky tomu se vám uvolní myšlenková kapacita. a budete se cítit líp.
zapojte strach do práce
strach může být i pozitivní. třeba když nám zabrání vydat se v noci potemnělým parkem, nebo si vzít na podnikání příliš velký úvěr. stejně tak nás může motivovat k pečlivější přípravě a lepším výkonům.
ještě jednu věc umí mysl plná strachu dobře: vymýšlet katastrofické scénáře. kdykoli se bojíte, položte si otázku: co všechno se může po…kazit? jaké chyby mohou nastat? zjištěná slabá místa pak využijte k dokonalejšímu plánování.
konzumujte strach v malých dávkách
tomu, čeho se bojíte, se vyplatí se systematicky vystavovat. pomalu, opatrně, ale pravidelně. stresuje vás komunikace s neznámými lidmi? zkuste se každý den na ulici zeptat jednoho člověka na cestu nebo kolik je hodin. máte strach z veřejných vystoupení? začněte proslovem pro pár přátel či kolegů a postupně přidávejte.
a jak zacházíte se strachem vy? na vaše tipy se těším v komentářích.
foto: hartwig hkd