hvad er børnesår?﻿
børnesår er en infektion i huden der er meget almindelig blandt børn i vuggestue-børnehavealderen. infektionen starter som små røde pletter, efter kort tid dannes der blærer i midten, og når disse brister dannes de honninggule skorper, som er helt karakteristiske for børnesår. når alle skorperne er faldet af, kan du sende dit barn i institution igen. større børn, med et enkelt afgrænset sår kan komme i skole, hvis såret dækkes med plaster. infektionen er som oftest ufarlig, men hvis dit barn er under 1 år bør det ses af læge. dette gælder også børn med større områder eller store blærer, samt alment påvirkede børn med feber. du kan læse mere om børnesår her
petekkier er groft sagt røde pletter på huden der ikke forsvinder efter man har trykket på det få sekunder. ofte vil de udslæt børn får under sygdom forsvinde kortvarigt når man trykker på dem nogle få sekunder, men forbliver de uændret efter man har trykket på dem, så er det højst sandsynlig petekkier. 
petekkier er udtryk for små hudblødninger og mistænker man at ens barn har petekkier skal man kontakte læge/vagtlæge med det samme. vi har skrevet mere om petekkier og fundet nogle gode billeder af det som du kan finde her. på samme side kan du også lytte til podcastens episode 2 hvor læge claus sønderskov fortæller lidt mere om petekkier og hvordan man vurderer sit barns almen tilstand.
børnesår er en infektion i huden der er meget almindelig blandt børn i vuggestue-børnehavealderen. infektionen starter som små røde pletter, efter kort tid dannes der blærer i midten, og når disse brister dannes de honninggule skorper, som er helt karakteristiske for børnesår. når alle skorperne er faldet af, kan du sende dit barn i institution igen. større børn, med et enkelt afgrænset sår kan komme i skole, hvis såret dækkes med plaster. infektionen er som oftest ufarlig, men hvis dit barn er under 1 år bør det ses af læge. dette gælder også børn med større områder eller store blærer, samt alment påvirkede børn med feber. du kan læse mere om børnesår her det er ikke feberen alene der afgører om du skal kontakte lægen. ved simpel virusinfektion kan dit barn have høj feber i 4-5 dage uden det behøver behandling. det er vigtigt at tage barnets almentilstand i betragtning når man vurderer hvor sygt ens barn er. et barn med feber der gerne vil lege, spise og drikke kan som regel ses an. derimod skal man kontakte lægen med det samme, hvis barnet bliver omtåget eller sløvt – uanset temperaturen. det samme gælder, hvis barnet ikke vil sidde op eller bøje hovedet fremover.
vil du vide mere om feber? lyt til vores podcastepisode om feber. man måler temperatur når man har mistanke om, at ens barn har feber. 
det gøres med et termometer i endetarmen, da det er her, man får det mest korrekte mål for kroppens temperatur. 
et barn har feber når det har en temperatur over 38 grader.  temperatur bør måles, når barnet har hvilet i ca. 30 minutter i et ikke for varmt rum. under almindelig leg og gråd kan temperaturen stige til 38° c, uden at barnet fejler noget. man hører ofte hos lægen at ens barns sygdom enten skyldes virus eller bakterie. virus og bakterier spredes på stort set samme måde. forskellen på de to er, at bakterier er i stand til at formere sig selv selvstændigt ved deling, og dermed sprede sygdommen i kroppen, hvorimod virus er nødt til at invadere en celle i barnets krop for at kunne dele sig og sygdommen udvikle sig. det betyder at lægen kan behandle bakterieinfektion med antibiotika, da antibiotika er et middel der rammer selve bakterien i kroppen. virus derimod har invaderet en af menneskets egne celler, og man kan derfor kun bekæmpe en virussygdom ved at give medicin der samtidig rammer kroppens egne celler. det er derfor lægen ofte kun behandler dit barns infektioner når de skyldes bakterier, men overlader det til kroppen selv, når det er virus der er årsag til sygdommen. heldigvis har vi vaccinationer for en række virussygdomme og samtidig udvikles der midler mod virus der for eksempel forhindrer virus i at trænge ind i celler og dermed får sygdommen til at falde til ro hurtigere, men disse er fortsat sjældne og bruges ikke til almindelige virus som kroppen selv kan bekæmpe. læs mere her lus er meget almindeligt og ikke farligt. hvis dit barn har lus kan i anvende et lusemiddel som fås i håndkøb på apoteket. tal med personalet på apoteket om mulighederne. den mekaniske del af fjernelsen er mindst lige så vigtig – så alle skal have kæmmet deres hår grundigt mindst hver anden dag i 2 uger. ved epidemier af hovedlus bør alle smittede i hustanden forsøges behandlet samtidig. brug af lusekam ved hovedlus fjerner ikke æggene, men det gør antallet af voksne lus mindre. selvom det er irriterende at have lus er det ikke noget egen læge eller lægevagten behøver at hjælpe med. det er nemt selv at få øje på. lusemidlerne findes i håndkøb på apoteket. du kan læse mere om lus på vores infotirsdag her petekkier er groft sagt røde pletter på huden der ikke forsvinder efter man har trykket på det få sekunder. ofte vil de udslæt børn får under sygdom forsvinde kortvarigt når man trykker på dem nogle få sekunder, men forbliver de uændret efter man har trykket på dem, så er det højst sandsynlig petekkier. 
petekkier er udtryk for små hudblødninger og mistænker man at ens barn har petekkier skal man kontakte læge/vagtlæge med det samme. vi har skrevet mere om petekkier og fundet nogle gode billeder af det som du kan finde her. på samme side kan du også lytte til podcastens episode 2 hvor læge claus sønderskov fortæller lidt mere om petekkier og hvordan man vurderer sit barns almen tilstand. man skal først og fremmest sørge for at få væske i barnet på en skånsom måde så det ikke kaster det op. det gør man ved at give små mængder flere gange i timen. små børn kan få 5 ml hvert 5 minut ved hjælp af en almindelig sprøjte hvori man givet barnet sin væske ind i mundhulen. større børn kan tilbydes små mængder på en kop flere gange i timen. herved undgår man at mavesækken belastes så meget at den får barnet til at kaste væsken op. man kan med fordel anvende rehydreringspulver der opblandes i vand el saft.  se vores infotirsdag om opkast og diarre og podcast om dehydrering her hvis dit barn har afføring mindre end en gang dagligt og/eller afføringen er meget hård og knoldet, da kan man tale om at ens barn er forstoppet. samtidig kan dit barn have mavesmerter, nedsat appetit, smerter når det har afføring og tendens til blærebetændelse. er dit barn svært forstoppet kan det  udvikle en form for diarre man kalder overløbsdiarre, men det betyder ikke at barnets forstoppelse er ovre, tværtimod at det skal have hjælp til at blødgøre nogle hårde knolde længere oppe i tarmsystemet. se vores infortirsdag om forstoppelse for yderligere information her. maveinfektion er almindeligt forekommende blandt børn. det viser sig som opkast og/eller diarre og evt. med mavesmerter og feber og varer typisk 4-5 dage. er der blod i afføringen, har barnet høj feber, er det slap/sløjt og/eller stopper det med at tisse skal det ses af en læge. man behandler det sjældent med antibiotika da maveinfektioner oftest skyldes virus. barnet kan komme i institution når afføringen er formet og det i øvrigt er alment velbefindende. det vigtigst når barnet har en maveinfektion er at sørge for at det får væske nok, evt meget små mængder flere gange i timen. 
vil du vide mere om maveinfektioner, så læs vores tirsdagsinfo eller lyt til vores podcastepisode. læs med herunder eller lyt til vores bonusepisode :)
begge dele er antibiotika og bruges til at behandle infektioner med bakterier. disse to antibiotika er dem, der oftest bruges til at behandle infektioner hos børn - mange forældre vil derfor have hørt om enten det ene eller begge. nogle har måske oplevet at få det ene og derefter det andet. selvom de minder om hinanden, er de også meget forskellige. 
primcillin indeholder almindelig penicillin som virker rigtig godt mod de fleste bakterier der sætter sig i luftvejene fx. halsbetændelse og lungebetændelse. penicillin er et smalspektret antibiotika (dræber enkelte udvalgte bakterier). så vidt det er muligt, er det altid at foretrække at behandle med et smalspektret antibiotika, da de mere bredspektrede (dræber mange forskellige bakterier) øger risikoen for resistens - altså at bakterier bliver modstandsdygtige overfor lægemiddelet. derfor vil de fleste læger starte med en penicillinbehandling hvis man mistænker bakterier som man ved normalt er følsomme overfor penicillin (fx. som ved an klassisk lungebetændelse). . 
imacillin indeholder antibiotikaet amoxicillin. dette er et mere bredspektret antibiotika, og det bruges derfor ved infektioner hvor lægen mener, at der kunne være tale om bakterier, der ikke er følsomme for penicillin. vurderingen afhænger af hvor infektionen præcis sidder og hvordan sygdomsbilledet i øvrigt ser ud. hvis det er muligt, er det bedst at tage prøver fra infektionsstedet for at påvise præcis hvilken bakterie, der er tale om - på den måde kan man give den mest korrekte antibiotiske behandling.   
smag
desværre kan det til tider være svært at få børn til at ville spise penicillin, da nogen synes det smager dårligt. imacillin indeholder i stedet smagstoffer, der gør, at børn noglegange hellere vil have dette. smagen skal dog ikke være grunden til at man skifter antibiotika. det er vigtigt at behandle med det mest korrekte antibiotikum til den pågældende infektion for at sikre, at der ikke udvikles resistens hos bakterier. 
hvis dit barn ikke kan lide smagen af penicillin eller anden medicin, så lyt til vores podcast episode 6 hvor overlæge helle holst giver gode råd til hvordan man kan give medicin til børn. der er delte meninger om at give panodil (paracetamol) til børn med feber. med den viden vi har i dag er der ikke belæg for at undlade panodil af frygt for at forlænge sygdomsperioden. tværtimod kan det være med til at sænke feber og lette smerter og ubehag, gøre dit barn mere alment tilpas, så det bedre kan spise og drikke - hvilket er vigtigt under sygdom. du kan læse mere om smertestillende medicin her oftest er svaret nej, for langt hyppigst er øjenbetændelse forårsaget af virus i forbindelse med en forkølelse. kun i svære tilfælde hvor betændelsen skyldes bakterier skal dit barn have øjendråber/øjensalve. Øjenbetændelse er meget hyppigt og hvis du er i tvivl om hvornår dit barn skal ses af lægen og hvornår dit barn skal have behandling så læs mere her. det blå sygesikringskort gælder i alle eu-lande, norge, island, lichtenstein og schweiz og giver dig ret til sundhedsydelser på samme vilkår som borgerne har i det pågældende land. du kan derfor komme til at betale hele eller en del af behandlingen selv, hvis det samme gælder for sygeforsikrede borgere i landet. du kan risikere, at du selv skal lægge ud for betaling af behandling. det er derfor en god ide at tjekke forholdene i det land i skal rejse til inden og sørge for en rejseforsikring hvis i ikke er dækket som ønsket eller hvis i rejser i lande hvor det blå sygesikringskort ikke dækker dig og dit barn. læs mere via dette link dit barn må komme i institution så snart almentilstanden tillader det (dvs. hvis barnet er velbefindende som det plejer og ikke har feber) også selvom der stadig er elementer på kroppen eller i munden. 
vi har skrevet mere om hånd-fod-og-mundsyge på infotirsdag-bloggen her. det er ikke alle børn der får gener når de har tandfrembrud. hos nogle bliver gummerne irriterede og børnene kan blive lidt mere pylrede end vanligt. nogle børn får feber et døgns tid. hvis de har feber over 39 grader eller den varer ved i mere end et døgn skyldes det højst sandsynligt ikke tandfrembrud. børn kan sagtens både have en ny tand på vej og samtidig få en forkølelse eller en anden infektion. 
en sut skyllet i koldt vand eller en kold bidering kan lindre dit barn under tandfrembrud. man kan også massere gummerne med en ren finger. vi har skrevet mere om tandfrembrud på tirsdagsinfo-blokken her. man får 20 mælketænder. de første bryder som regel frem omkring 6  måneders alderen og de sidste bryder frem omkring 2 års alderen, men der kan dog være stor variation. læs vores tirsdagsinfo-blogindlæg om tænder her. som det står ovenfor så er der 4 vacciner i det danske vaccinationsprogram. den første vaccine (di-te-ki-pol-hib-penumokok) gives over 3 gange og dækker overfor sygdommene difteri, stivkrampe, kighoste, polio, haemophilus influenza type b og pneumokok-lungebetændelse. den anden kaldet mfr dækker over mæslinger(m), fåresyge (f) og røde hunde (r) . den tredje er en re-vaccination mod difteri, stivkrampe, kighoste og polio. den fjerde og sidste er hpv vaccinen mod livmoderhalskræft. der er mange der i dag ikke kender til flere af disse sygdomme. derfor har vi lavet en kort introduktion til alle de sygdomme man vaccinerer imod i det danske vaccinationsprogram. du kan læse om dem på vores side info-tirsdag eller klikke på linkene ovenfor.