zoltán bíró: vytvárajme zisk pre všetkých, nie len pre seba
napriek tomu, že za čias ministerky tomanovej sa v roku 2008 spustenie ôsmych sociálnych podnikov spájalo skôr so škandálmi ako úžitkom (dnes už ani jeden nefunguje), sociálne podnikanie nemusí byť len ďalším podnikateľským tunelom. táto užitočná a spoločensky prospešná forma podnikania je rozšírená v rôznych formách po celej európe a sú krajiny, kde naozaj funguje.
vďaka sociálnym podnikom, teda podnikom primárne zameraným na sociálne ciele, sú zamestnávaní ľudia zo znevýhodnených skupín, či marginalizovaných oblastí. nie je to treba vymýšľať odznova, príklady dobrej praxe existujú.
v rámci eÚ sociálna ekonomika zamestnáva približne 6,5 % všetkých obyvateľov, čo znamená že 10 % všetkých existujúcich podnikov sú sociálne podniky. najnovší trend však vraví, že v dnešnej dobe má každý štvrtý nový založený podnik charakter sociálnej ekonomiky. náš sociálny systém je v dnešnej direktívnej podobe, ako ho riadi štát, nepostačujúci a problémov, ktoré treba riešiť, je viac než dosť. do európy môžeme mnohé priniesť, môžeme sa v nej však aj učiť, prípadne spoločnými silami presadiť na úrovni eu zlepšenie podmienok pre sociálne podnikanie, ktoré pomôže riešiť mnohé závažné problémy na slovensku.
jedným z tých najzásadnejších je určite dlhodobá nezamestnanosť. keby minister richter riešil od svojho nástupu v roku 2012 problém dlhodobo nezamestnaných efektívnymi nástrojmi, v súčasnosti by sme na medzitrhu mali zaškolených niekoľko tisíc pracovníkov, ktorých by zamestnávatelia vítali s otvorenou náručou. dnes máme skoro 100 tisíc ľudí nezamestnaných viac ako 12 mesiacov, a to napriek tomu, že ministerstvo bolo pod paľbou ekonómov, sociológov, či mimovládnych organizácií, ktoré na problém hlasno upozorňovali (v tých rokoch už o tomto obrovskom probléme dokonca písali aj študenti v bakalárskych prácach!).
verím, že jedným z nástrojov, o ktoré sa môžeme v európskom priestore oprieť, sú práve sociálne podniky. ich zmysluplná implementácia do trhu práce by priniesla v krátkom čase dobré výsledky (len zákon tu však nestačí, treba ísť ďalej). riešenie dlhodobej nezamestnanosti by malo začať v regiónoch, ľuďom treba ponúknuť kvalifikáciu, vďaka ktorej nájdu prácu lokálne a nebudú za ňou cestovať, nech rodiny zostanú pokope. má zmysel podporovať inovátorov na regionálnej úrovni, podporiť iniciatívu, nápady, ktoré v regiónoch sú, ľudia často sami vedia, čo chcú a potrebujú.
našou hlavnou témou vo voľbách do europarlamentu sú potraviny a poľnohospodárstvo, nie len preto, že strana doma dobre sa venuje poľnohospodárstvu, ale preto, že eÚ nám dáva príležitosť podporiť naše regióny v oblasti, ktorá im je blízka a vlastná odjakživa – slovensko je poľnohospodárska krajina s obyvateľstvom žijúcim prevažne na vidieku. má všetky predpoklady na to, aby sa stalo opäť sebestačným, ba čo viac dokázalo by konkurovať kvalitou aj v zahraničí. aj v tejto oblasti sa dajú využiť nástroje sociálneho podnikania.
uchádzame sa o vaše hlasy, pretože veríme, že aj pomocou európskych nástrojov si vieme tu doma pomôcť. vieme vytvárať pracovné miesta, poskytovať sociálne služby, združovať jednotlivcov, rodiny a iné prirodzené skupiny pre dobro spoločnosti. vráťme pocit potrebnosti všetkým ľuďom bez ohľadu na vek, pohlavie alebo národnostnú príslušnosť. netvorme zisk len pre seba, ale tvorme ho pre nás všetkých. aby sa všetci ľudia mali doma dobre.
!
som slovenka, ale vysokoškolské štúdium som absolvovala v Českej republike. práve táto skúsenosť mi ukázala, že školský systém v eÚ je pomerne nejednotný, čo spôsobuje mnohé problémy. dnes je bežné študovať v zahraničí, dalo by sa povedať, že je to aj žiadúce. veď kedy, keď nie v čase štúdia, je dobré cestovať, poznávať svet, a zároveň hľadať v otvorenej európe tú najlepšiu školu! pre študentov však podmienky stále nie sú ideálne, stále sme na „začiatku cesty.“
Čo sa týka môjho štúdia, veľmi sa ma dotkol nesúlad v študijných odboroch, ktorý problematizuje uznávanie zahraničných diplomov. nie som jediná, komu sa stalo, že si na slovensku nemohol založiť živnosť, v mojom prípade na preklady a tlmočenie. eÚ potrebuje zlepšiť a zjednodušiť vzájomné uznávanie diplomov a zjednotiť dĺžku študijných období medzi členskými krajinami.
vďaka podpore eÚ som sa zúčastnila študijného programu erasmus, ktorý som absolvovala v portugalsku a programu freemover, ktorý som strávila v brazílii. výška finančného príspevku bola na každú krajinu rozrátaná podľa priemernej výšky životnej úrovne. vo väčšine prípadov tento finančný príspevok pokryl iba náklady na bývanie a na dopravu, zvyšok si musel študent hradiť sám. toto si naozaj nemôže dovoliť každý!
eÚ potrebuje riešiť možnosti bývania pre zahraničných študentov zúčastňujúcich sa študijných pobytov, a dať tak možnosť všetkým študentom, aj tým finančne znevýhodneným. treba vytvoriť finančný nástroj pre podporu študentov zo sociálne slabých rodín, ktorí pre nedostatok financií nemôžu rozvíjať svoje talenty a záujmy na zahraničných univerzitách, a to napriek tomu, že by dosahovali výborné výsledky.
Ďalší problém, na ktorý som počas svojho štúdia narazila, je znevýhodňovanie študentov s menej frekventovaným materinským jazykom, čiže napríklad tým našim - slovenčinou. je potrebné rozšíriť spoluprácu vysokoškolských inštitúcií eÚ medzi všetkými členskými štátmi, aby sa nestávalo, že študenti, ktorých materinským jazykom je jeden z tých menej frekventovaných, nedostanú možnosť zúčastniť sa kurzov organizovaných eÚ. týchto študentov bude vždy menšina, v porovnaní so študentmi väčších európskych krajín, avšak mali by mať rovnaké možnosti. väčší dôraz by mal byť kladený na jazykové kurzy pre prekladateľov a tlmočníkov, ktorí chcú pracovať v inštitúciách eÚ.
verím, že mnohé z uvedeného sa dá riešiť. je však potrebné tieto témy dostať do pozornosti a hľadať v spolupráci správne riešenia. aby naši študenti mali v zahraničí rovnaké šance, ako mladí ľudia z iných krajín. keď umožníme mladým študovať a cestovať, vrátia sa múdrejší a schopnejší, a to nám zlepšuje vyhliadky žiť doma dobre.
!