pri ktorých zdravotných ťažkostiach je pôst účinný?
pôst je podľa vedcov účinným nástrojom na zlepšenie množstva zdravotných problémov: zvrátenie inzulínovej rezistencie a prediabetes (predcukrovky) a zníženie rizika rozvoja cukrovky, zníženie cholesterolu, krvného tlaku, rizika ochorenia koronárnych artérií, zníženie zápalov, zlepšenie kognitívnych funkcií a zabránenie neurodegeneratívnym ochoreniam (ako alzheimerova alebo parkinsonova choroba), odstránenie porúch spánku a zlepšenie jeho kvality, efektívne chudnutie bez jojo-efektu a zmenšenie viscelárneho tuku, v neposlednom rade spomalenie starnutia, predĺženie nástupu ochorení súvisiacich s vekom, dokonca až predĺženie života!
paleolitická éra prerušovaný pôst, podobne ako paleo diéta, napodobňujú spôsob, akým naši predkovia jedli, respektíve nejedli, keď jedlo nebolo dostupné. najmä na jar, keď sa minuli zásoby ešte predtým, než začali semená klíčiť. jedlo bolo v tomto období skôr zriedkavé. obdobia nedostatku jedla boli vždy prirodzenou súčasťou paleolitickej éry pred 2,5 miliónmi až 10 000 rokmi. v tomto období žili ľudia ako lovci-zberatelia. veci sa začali meniť asi pred 10 tisíc rokmi poľnohospodárskou revolúciou, kedy ľudia začali farmárčiť namiesto lovu. to viedlo k lepšej dostupnosti jedla, čo umožňovalo súčasný spôsob stravovania. starovekí gréci starovekí gréci verili, že spôsob liečby môžu odpozorovať z prírody a pôst využívali ako jednu z metód liečby ochorení. zvieratá ale aj ľudia majú navyše pôstny „inštinkt“ a počas choroby väčšinou nemajú chuť jesť. spomeňte si na to, keď ste mali chrípku. pravdepodobne posledná vec, na ktorú ste mysleli, bolo jedlo. preto starovekí gréci podporovali praktizovanie pôstu. sám hippocrates (c 460 – c 370 pnl), považovaný za otca modernej medicíny, napísal: “ak jete, keď ste chorý, kŕmite svoju chorobu.“ medzi ďalších starovekých priaznivcov pôstu patria: plutarch, platón a jeho študent aristotles. náboženské účely pôst pre duchovné účely bol široko praktizovaný a zostáva súčasťou každého významného náboženstva na svete. pôst sa rozvíjal nezávisle medzi rôznymi náboženstvami a kultúrami ako tradícia prospešná pre ľudské telo aj ducha. v kresťanstve má pôst význam pokánia a vnútorného očisťovania, ale aj význam prípravy a očakávania. z tohto dôvodu sa kresťania postia pred významnými sviatkami (napríklad pred veľkou nocou, narodením pána), ale aj pred prijímaním eucharistie (tzv. eucharistický pôst). hlavné pôstne obdobie je 40 dní pred veľkonočnými sviatkami. za pôst sa považuje v kresťanstve zdržiavanie sa živočíšnych potravín, nie úplne hladovanie. pravidelné celodenné hladovanie nie je zvykom ani u ostatných náboženstiev.