dobrý den, potreboval by som poradit ohladne mojho problemu...kupil som byt v dražbe,majitel sa odstahoval po vypnuti elektriky...zamkol byt a odysiel nevedno kam...samozrejme hned po dražbe sa odvolal,ale cakanie na sudy je nekonecne kedze byvali majitel robi sudne prietahy...byt je prazdny ale nemozem don vojst kedze sa my vyhraza ze ma okamzite uda ze som mu nieco odcudzil a ze by to bolo nezakonne vniknutie...takze moja otazka znie ake su moje moznosti okrem sudu ?kedze kym sa dockam nejakeho rozsudku prejdu roky a nemienim roky cakat ked mam byt prazdny...keby som vosiel do bytu nezakonne (nejake to tresne oznamenie ani podmienka by my absolutne nevadila ) mohlo by sa stat ze by mna ako majitela mohol sud spetne vystahovat ze som tam vosiel nezakonne ?resp ze by byt zapecatili z dovodu ze predchadzajuci majitel podal odvolanie voci drazbe ? ....dakujem velmi pekne za radu
dobrý deň, z vašej odpovede nie je zrejmé, či ste predmetný byt kúpil v rámci dražby uskutočnenej ako dobrovoľná dražba podľa zákona č. 527/2002 z. z. o dobrovoľných dražbách alebo v rámci dražby uskutočnenej ako nútená dražba podľa zákona č. 233/1995 z. z. exekučný poriadok. v prípade, ak išlo o dobrovoľnú dražbu platí, že ak uhradil vydražiteľ cenu dosiahnutú vydražením v ustanovenej lehote, prechádza na neho vlastnícke právo alebo iné právo k predmetu dražby udelením príklepu. v prípade, ak ste nadobudli vlastnícke právo k predmetu dražby je predchádzajúci vlastník podľa § 29, ods. 2 zákona o dobrovoľných dražbách povinný vám odovzdať predmet dražby bez zbytočných prieťahov. dražobník je povinný na mieste spísať zápisnicu o odovzdaní predmetu dražby, v ktorej uvedie okrem označenia predchádzajúceho vlastníka predmetu dražby, dražobníka, vydražiteľa a predmetu dražby najmä podrobný opis stavu, v akom sa predmet dražby vrátane príslušenstva nachádzal pri odovzdaní práv a záväzkov viaznucich na predmete dražby. v prípade, ak sa spochybňuje platnosť záložnej zmluvy alebo boli porušené ustanovenia tohto zákona, môže osoba, ktorá tvrdí, že tým bola dotknutá na svojich právach, požiadať súd, aby určil neplatnosť dražby. právo domáhať sa určenia neplatnosti dražby zaniká, ak sa neuplatní do troch mesiacov odo dňa príklepu. v prípade, ak išlo o nútenú dražbu a príklep bol schválený súdom, môžete sa ako vydražiteľ ujať držby vydraženej veci a po zaplatení najvyššieho podania nadobúdate vlastnícke právo k nehnuteľnosti. v prípade, že pôvodný vlastník sa v súdnom konaní domáha svojho vlastníckeho práva k vydraženej nehnuteľnosti, ste obmedzený v nakladaní s nehnuteľnosťou, ktorú vydražíte, vtedy, ak konajúci súd na návrh pôvodného vlastníka vydal predbežné opatrenie, ktorým vám zamedzil užívať vydraženú nehnuteľnosť až do skončenia súvisiaceho súdneho konania. pre konkrétnejšiu odpoveď by sme však museli byť oboznámení s dokumentáciou k danému súdnemu konaniu.
dobrý deň, nakoľko nám nie sú známe bližšie okolnosti vášho zmluvného vzťahu s vlastníčkou predmetnej nehnuteľnosti, je možné sa vyjadriť výlučne vo všeobecnej rovine. v prvom rade poukazujeme na skutočnosť, že nájomca je povinný oznámiť bez zbytočného odkladu prenajímateľovi potrebu tých opráv v byte, ktoré má znášať prenajímateľ, a umožniť ich vykonanie, inak zodpovedá za škodu, ktorá nesplnením tejto povinnosti vznikla. potrebu vami popisovaných opráv teda odporúčame prenajímateľke oznámiť písomne. pre posúdenie toho, ktoré z opráv má vykonať resp. hradiť prenajímateľ a ktoré nájomca, bude rozhodujúca skutočnosť, či nájomná zmluva obsahuje úpravu aj týchto otázok, alebo nie. v zmysle aktuálnej právnej úpravy nájmu bytu, pokiaľ nájomná zmluva neobsahuje inú úpravu, je nájomca povinný hradiť drobné opravy a tiež náklady spojené s jeho bežnou údržbou. čo sa rozumie drobnými opravami a nákladmi spojenými s jeho bežnou údržbou, príkladmo uvádza podzákonný právny predpis, konkrétne nariadenie vlády č. 87/1995 z. z. v znení neskorších predpisov. ak nie je v nájomnej zmluve dohodnuté inak, zákon neukladá nájomcovi povinnosť drobné opravy alebo bežnú údržbu aj vykonať, ale iba povinnosť tieto náklady uhradiť – t. j. mala by ich vykonať prenajímateľka na náklady nájomcu. z uvedeného vyplýva, že v prvom rade je potrebné posúdiť, či jednotlivé opravy napĺňajú podstatu drobných opráv resp. bežnej údržby, alebo nie. následne je potrebné zistiť, či v zmysle nájomnej zmluvy majú byť vykonané resp. hradené nájomcom, alebo nie. v prípade, ak dané opravy nenapĺňajú podstatu drobných opráv resp. bežnej údržby, ich vykonanie a aj úhradu má zabezpečiť prenajímateľka. pokiaľ si prenajímateľka nesplní svoju povinnosť odstrániť závady brániace riadnemu užívaniu bytu, má nájomca právo po predchádzajúcom upozornení prenajímateľky závady odstrániť v nevyhnutnej miere a požadovať od nej náhradu účelne vynaložených nákladov. právo na náhradu musíte uplatniť u prenajímateľky bez zbytočného odkladu, najneskôr však do šiestich mesiacov od odstránenia závad. tu bude dôležité posúdiť, nakoľko jednotlivé závady bránia riadnemu užívaniu bytu – od toho sa bude odvíjať aj vaše právo po predchádzajúcom upozornení prenajímateľky závady odstrániť v nevyhnutnej miere a požadovať od nej náhradu účelne vynaložených nákladov.