aké typy antropológie poznáme?
v sociálno-antropologickom prostredí sa často stretávame s pojmom “antropológia” bez žiadnych prívlastkov. zväčša týmto jedným slovom označujeme sociálnu antropológiu.
avšak v niektorých iných prostrediach a kontextoch sa pojem antropológia nemusí nutne rovnať tej sociálnej. existujú teda aj iné typy antropológie – vedy o ľuďoch – ktorá sa rozvetvuje vzhľadom na jednotlivé aspekty človeka a ľudstva, na ktoré sa chce podrobnejšie sústrediť.
na základe severoamerického modelu zvyčajne hovoríme o štyroch vetvách antropológie, ktoré sú však v európskom kontexte medzi sebou nezávislejšie. 
sociálna antropológia (nazývaná aj kultúrna či sociokultúrna antropológia) sa venuje ľudským spoločnostiam a kultúram, teda skúma vzťahy medzi jednotlivcami a skupinami, ich sociálne, ekonomické a politické usporiadanie, vzorce správania, presvedčenia a myšlienkové systémy v rôznych časových a priestorových úsekoch.
Ďalším prúdom je lingvistická antropológia, ktorá sa zaoberá sociálnymi aspektmi používania jazyka a jeho funkciami v prepojení s inými oblasťami spoločnosti.
záujmom o spoznávanie podrobností sociokultúrneho života ľudí v minulosti prostredníctvom akýchkoľvek materiálnych pozostatkov sa vyznačuje archeológia či archeologická antropológia. 
a biologická (alebo fyzická) antropológia svoju pozornosť upriamuje na biologické charakteristiky ľudí – skúma biológiu ľudského tela a správanie s ňou spojené, ako aj ich evolúciu.
do istej miery áno, ale musíme mať vždy na pamäti obmedzenia. ak máme veľmi presne definovanú výskumnú otázku a dobre podložené výskumné predpoklady, vtedy za istých okolností môžeme uplatniť prístup tzv. rýchlej etnografie. takto získaný obraz nám dokáže odpovedať na niektoré otázky a hoci nezískame celkový prehľad spoločenských vzťahov, takto získané odpovede môžu byť užitočné. môžeme si takto dovoliť postupovať napríklad v prostrediach, ktoré sú už celkovo pomerne dobre prebádané, pričom nás zaujímajú veľmi konkrétne formulované otázky.
Často sa tak s rýchlou etnografiou stretneme pri aplikovanom výskume, napríklad pri vyhodnocovaní prínosov nejakých vládnych opatrení alebo projektov, ktoré viedli mimovládne organizácie. rýchla etnografia nám tak môže pomôcť zistiť, či daný projekt dosiahol zamýšľané ciele, aké prekážky sa objavovali, prípadne či nemal nejaké závažné (a preto pomerne rýchlo spozorovateľné) dôsledky, s ktorými sa vopred nerátalo.