mentálna príprava? kľúčová zložka terapie
myslíš, že pre liečbu zajakavosti stačí robiť rečový tréning? alebo je aj mentálna príprava a zmena vnútorných postojov dôležitá súčasť terapie?
za posledných niekoľko mesiacov som preskúmal všetky dostupné terapie, prečítal knihy, pozeral videá. prekvapilo ma, že väčšina terapií sa nevenuje mentálnej príprave. alebo je to len okrajová záležitosť.
sústredí sa na nahradenia starého spôsobu hovorenia novým.
udrelo mi to do očí, pretože sám sa zaoberám zmenou osobným rozvojom, nlp a zmenou neefektívnych vzorcov myslenia na vzorce, ktoré sú užitočné a prospešné.
zajakavosť ako zvyk
zajakavosť je zvyk. je to používanie reči určitým spôsobom. vytvorili sa mozgové dráhy. nový spôsob hovorenia vytvorí nové mozgové dráhy, nový zvyk.
v skutočnosti je ľahké pre balbutika hovoriť plynulo. nikto nekokce 100% času. keď je balbutik sám, hovorí so svojím psom, deťmi… v situáciách, ktoré pre neho nie sú ohrozením. keď sa mu nespúšťa podvedomý reflex prežitia.
preto aj v kľudnom prostredí u terapeuta, ktorý ho naučí správne techniky tvorenia reči dokáže relatívne rýchlo hovoriť plynule.
problém je, že v reálnom prostredí sa balbutik nevyhne „reflexu prežitia“. jeho reč sa prepne do núdzového režimu. nedokáže vedome použiť techniky, ktoré trénoval doma. aspoň nie tak účinne.
dlhodobým tréningom a konzistentným používaním len nového spôsobu hovorenia sa postupne oslabí spúšťanie „reflexu prežitia“, ktorý nastavuje telo do režimu „útek, alebo útek“. potom je tiež dlhodobý proces prirodzenej zmeny stavu „nemôžem“ na stav „môžem“. jedná sa o zmenu vnútorných presvedčení. zmenu toho, čo hovorím sám sebe a čomu verím. Čo si myslím, že dokážem.
> 
>  mentálny tréning spolu s tréningom reči zaručí rýchlejšie výsledky.
> 
> 
> 
mentálne techniky a cvičenia, ktoré môžeš použiť
vizualizácia a predstavivosť – predstavuj si svoje minulé úspechy, alebo si predstav a preži, ako sa budeš cítiť, keď dosiahneš plynulosť.
práca so svojimi negatívnymi presvedčeniami, so všetkým, čomu si začal veriť a čo Ťa obmedzuje.
zvýšenie sebavedomia je kľúčové pre tvoj dobrý pocit sám so seba.
použiť techniku kotvy a uložiť si požadovaný stav a vedieť si ho vyvolať.
fyziológia tela, resp. jej zmena sa síce nedá zaradiť medzi mentálne techniky, priamo však ovplyvňuje pocity a vnútorný stav.
myslím si, že každá terapia postavená len na rečových technikách nie je tak účinná, ako by mohla byť.
som presvedčený, že zapojením mentálneho tréningu sa účinnosť každej terapie výrazne zvýši.
dokonca som zástanca toho, že mentálny tréning je dôležitejšia zložka terapie, ako tréning reči.
je skvelé naučiť sa hovoriť inak a lepšie a poznať techniky, ako sa dostať z rečového bloku. opakovaním mozog dostane jasný vzor, čo od neho chceme a začne vytvárať nové mozgové spojenia. spojenia pre plynulú reč. vytvorí nový návyk.
až zmena vnútorného stavu z „nemôžem“ na stav „môžem“  spôsobí, že sa balbutik prestane držať v úzadí, že je schopný a hlavne ochotný aktívne sociálne situácie vyhľadávať a prestane sa im vyhýbať.
prestane sledovať, aké problematické slovo prichádza a ako ho nahradiť.
začne si viac užívať svoj život. nájde svoj vnútorný pokoj.
urob pre seba
> 
>  používaj pravidelne aspoň jednu z mentálnych techník uvedených v tomto článku.
> 
> 
>
balbutik často počúva: „zhlboka dýchaj“, „ukľudni sa“.
veľa plynule hovoriacich ľudí toto v dobrej viere radí balbutikom. neuvedomujú si ale, že ani z ďaleka nevedia o čom hovoria... netušia, ako sa balbutik cíti.
nepoznajú ten pocit. snažia sa riešiť niečo úplne iné, ako by mali.
pocity, ktoré balbutik prežíva sú extrémne reakcie na bežnú sociálnu situáciu. mnohý z nich sa nachádzajú v mentálnom nastavení „nemôžem, nedá sa“.
mentálny stav „nemôžem“
Čo sa stane, keď s týmto nastavením ide balbutik do akejkoľvek situácie? zablokuje sa ešte predtým, ako očakávaná situácia nastane. všetky negatívne pocity a očakávania mui naplnia myseľ skôr, ako vôbec začne hovoriť. všetka úzkosť, strach a pocity nepatričnosti. a on hovoriť začne, pretože sú situácie, ktorým sa nevyhne...
uvediem to na príklade.
predstav si sám seba na plavárni. si pri bazéne a nachádzaš sa v mentálnom stave „nemôžem, nedá sa“ plávať.
Čo budeš cítiť vo svojom vnútri, kým si na brehu? zrejme je to v pohode.
cítiš sa inak pri myšlienke, že by Ťa do bazénu niekto hodil? predpokladám, že trochu narastá tvoja neistota.
ako sa zmenia tvoje pocity, keď si uvedomíš, že aj keď nevieš plávať, tak skočíš do bazénu? jednoducho len preto, že nemáš na výber? okolo stoja ľudia a samozrejme sa na teba dívajú…
mentálny stav „môžem“ u nebalbutika
plynulý človek si všeobecne neuvedomuje silu tohto pocitu úzkosti. nespája si to s touto asociáciou.
to, čo robí balbutik, keď hovorí neplynulo, robí grimasy, pohybuje neprirodzene rukami, dokáže predsa aj on. možno si raz vyskúša. vedome sa tak správať v obchode. cíti sa možno nepríjemne, ale je si vedomý toho, že s tým môže kedykoľvek prestať.
je to ako keď dobrý plavec skočí do bazénu a predstiera, že nevie plávať. on necíti úzkosť už na brehu. rovnako vie, že iba predstiera to, že sa topí a keď ho to prestane baviť, jednoducho s tým prestane. nachádza sa v mentálnom stave „môžem, viem“ plávať.
nepochopenie vnímania sveta balbutika
práve nepochopenie východiskového stavu, v akom sa balbutik nachádza vedie k chytrým radám:
„nadýchni sa“
„ukľudni sa“
„nestresuj“ je úplne najlepšia rada
sú to rady v dobrej viere. fungovali by jemu, v jeho vnútornom nastavení. takéto rady balbutikom škodia. je to ako so slovami „nestresuj“ hodiť neplavca do bazéna.
neuvedomujú si, ako funguje mozog. Že sa balbutikovy spúšťa podvedomý reflex prežitia. tela sa nastaví na prežitie. toto plynule hovoriaci človek nezažíva v kontexte sociálnych situácií.
urob pre seba
> 
>  všímaj si, aké pocity máš v sociálnych situáciách. v ktorých presne? uvedom si, kedy začínaš pociťovať úzkosť. Čo by sa muselo stať, aby sa ti „reflex prežitia nespustil“?
> 
> 
>