kako je organizirano obrazovanje odraslih u republici hrvatskoj?
obrazovanje odraslih nudi sljedeće mogućnosti:
1. osnovno školovanje– program osnovnog školovanja odraslih izvodi se u trajanju propisanom nastavnim planom i programom za osnovno školovanje odraslih. polaznicima koji na ovaj način završe osnovno školovanje također se omogućuje osposobljavanje za obavljanje jednostavnih poslova u nekom zanimanju.
1. srednjoškolsko obrazovanje– broj sati svakoga pojedinoga nastavnog predmeta programa obrazovanja odraslih za stjecanje srednje školske spreme, srednje stručne spreme ili niže stručne spreme ne može biti manji od 50% od broja nastavnih sati propisanih nastavnim planom za redovito obrazovanje, bez obzira na oblik izvođenja nastave.
1. prekvalifikacija – program prekvalifikacije provodi se za polaznike sa stečenom stručnom spremom za jedno zanimanje radi stjecanja stručne spreme iste obrazovne razine za novo zanimanje ili za polaznike sa stečenom srednjom školskom spremom radi stjecanja srednje stručne spreme. broj sati svakog pojedinog nastavnog predmeta programa prekvalifikacije ne može biti manji od 50% od broja nastavnih sati propisanih nastavnim planom za redovito obrazovanje.
1. osposobljavanje – programom osposobljavanja stječe se teorijsko i praktično znanje potrebno za obavljanje jednostavnijih poslova prvog stupnja složenosti. izvođenje programa osposobljavanja ne može trajati kraće od 120 nastavnih sati, osim kad je riječ o osposobljavanju za jednu ili manji broj radnih operacija koje se stječu pretežno individualnim nastavnim radom, ali ne kraće od 60 nastavnih sati.
1. usavršavanje – programom usavršavanja polaznici sa završenom srednjom školom dopunjuju i proširuju dosad stečeno znanje. izvođenje programa usavršavanja traje ovisno o vrsti programa, i to:
o   za obnavljanje i dopunjavanje stečenog znanja i vještina te stjecanje novog znanja u struci iste razine složenosti, program ne može trajati kraće od 150 nastavnih sati  
o   za poslove višeg stupnja složenosti, program ne može trajati manje od 500 sati, osim za programe obrazovanja za računalstvo.
1. učenje stranih jezika– programom učenja stranih jezika stječe se znanje i vještine potrebne za postizanje stupnjeva a1, a2, b1, b2, c1 i c2 prema zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike. izvođenje programa učenja stranih jezika za svaki stupanj može biti podijeljeno na module pri čemu trajanje programa za jedan modul ne smije biti kraće od 70 nastavnih sati.
više informacija o obrazovanju odraslih možete pronaći na mrežnim stranicama ministarstva znanosti i obrazovanjai agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih.
nezaposlenom osobom smatra se osoba sposobna ili djelomično sposobna za rad, u dobi od 15 do 65 godina koja nije u radnom odnosu, aktivno traži posao i raspoloživa je za rad. evidenciju nezaposlenih osoba zavod vodi na osnovi prijave nezaposlenih osoba u evidenciju sukladno zakonu o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti (nn 16/17).
obrazovanje odraslih nudi sljedeće mogućnosti:
1. osnovno školovanje– program osnovnog školovanja odraslih izvodi se u trajanju propisanom nastavnim planom i programom za osnovno školovanje odraslih. polaznicima koji na ovaj način završe osnovno školovanje također se omogućuje osposobljavanje za obavljanje jednostavnih poslova u nekom zanimanju.
1. srednjoškolsko obrazovanje– broj sati svakoga pojedinoga nastavnog predmeta programa obrazovanja odraslih za stjecanje srednje školske spreme, srednje stručne spreme ili niže stručne spreme ne može biti manji od 50% od broja nastavnih sati propisanih nastavnim planom za redovito obrazovanje, bez obzira na oblik izvođenja nastave.
1. prekvalifikacija – program prekvalifikacije provodi se za polaznike sa stečenom stručnom spremom za jedno zanimanje radi stjecanja stručne spreme iste obrazovne razine za novo zanimanje ili za polaznike sa stečenom srednjom školskom spremom radi stjecanja srednje stručne spreme. broj sati svakog pojedinog nastavnog predmeta programa prekvalifikacije ne može biti manji od 50% od broja nastavnih sati propisanih nastavnim planom za redovito obrazovanje.
1. osposobljavanje – programom osposobljavanja stječe se teorijsko i praktično znanje potrebno za obavljanje jednostavnijih poslova prvog stupnja složenosti. izvođenje programa osposobljavanja ne može trajati kraće od 120 nastavnih sati, osim kad je riječ o osposobljavanju za jednu ili manji broj radnih operacija koje se stječu pretežno individualnim nastavnim radom, ali ne kraće od 60 nastavnih sati.
1. usavršavanje – programom usavršavanja polaznici sa završenom srednjom školom dopunjuju i proširuju dosad stečeno znanje. izvođenje programa usavršavanja traje ovisno o vrsti programa, i to:
o   za obnavljanje i dopunjavanje stečenog znanja i vještina te stjecanje novog znanja u struci iste razine složenosti, program ne može trajati kraće od 150 nastavnih sati  
o   za poslove višeg stupnja složenosti, program ne može trajati manje od 500 sati, osim za programe obrazovanja za računalstvo.
1. učenje stranih jezika– programom učenja stranih jezika stječe se znanje i vještine potrebne za postizanje stupnjeva a1, a2, b1, b2, c1 i c2 prema zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike. izvođenje programa učenja stranih jezika za svaki stupanj može biti podijeljeno na module pri čemu trajanje programa za jedan modul ne smije biti kraće od 70 nastavnih sati.
više informacija o obrazovanju odraslih možete pronaći na mrežnim stranicama ministarstva znanosti i obrazovanjai agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. prije nego što počnete razmišljati u koju srednju školu ćete se upisati, važno je da ste upoznati s vrstama srednjih škola koje postoje u republici hrvatskoj. sljedeća shema prikazuje naš srednjoškolski sustav, odnosno vrste srednjih škola:
! gimnazije su četverogodišnje općeobrazovne škole. dijele se na opće, klasične, jezične, prirodoslovne i prirodoslovno-matematičke i umjetničke. postoje i eksperimentalni gimnazijski programi poput zdravstvene, ekonomske, tehničke, umjetničke ili gimnazije održivog razvoja. gimnazijski programi vas ne osposobljavaju ni za koje konkretno zanimanje, već prvenstveno pripremaju za nastavak obrazovanja na nekoj od visokoškolskih ustanova. nakon završenog školovanja u gimnaziji, učenici polažu državnu maturu. državna matura je završni pismeni ispit obvezan samo za učenike gimnazija. s položenom državnom maturom učenici gimnazija stječu srednju školsku spremu. umjetničke škole su četverogodišnje škole i nude obrazovne programe za učenike koji se odlikuju specifičnim sposobnostima u području glazbe, plesa, likovne umjetnosti i dizajna. srednje glazbene, srednje baletne i škole za ritmiku i ples upisuju se, u pravilu, nakon završene osnovne glazbene ili plesne škole. postupak za upis u takve škole, uz školske ocjene, uključuje i provjeru sposobnosti, odnosno darovitosti za određeno područje. srednje obrazovanje učenika u umjetničkim programima obrazovanja završava izradom i obranom završnoga rada u organizaciji i provedbi škole. ispite državne mature učenici polažu ukoliko planiraju nastaviti svoje obrazovanje na studiju. strukovne školedijele se na tehničke, zdravstvene, gospodarske, trgovačke, poljoprivredne i dr. škole, koje traju četiri, odnosno pet godina te na industrijske i obrtničke škole u okviru istih struka, u kojima programi traju tri godine. u strukovno obrazovanje ubraja se i obrazovanje za jednostavna zanimanja u trajanju od jedne do dvije godine kojima se stječe niža stručna sprema. prema trajanju obrazovanja, sve strukovne programe dijelimo na petogodišnje, četverogodišnje, trogodišnje, dvogodišnje i jednogodišnje strukovne programe. strukovni četverogodišnji programi obrazovanja (izuzetak je program obrazovanja za medicinsku sestru/medicinskog tehničara opće njege koji traje pet godina) usmjereni su na pripremanje učenika za rad u određenom području. zadaća ovih strukovnih škola jest osigurati dobro opće i stručno obrazovanje iz određenog područja kako bi osposobile učenika za obavljanje poslova određenog (prvog) zanimanja, odnosno nastavka obrazovanja na studiju. u ovim školama se uče općeobrazovni predmeti i posebni strukovni sadržaji za pojedina strukovna područja te se pohađa praktična nastava. strukovni predmeti i praktična nastava ovise o vrsti škole tj. o zanimanju. srednje obrazovanje učenika u strukovnim četverogodišnjim programima obrazovanja završava izradom i obranom za- vršnoga rada u organizaciji i provedbi škole. učenici polažu ispite državne mature samo ukoliko planiraju nastaviti svoje obrazovanje na studiju. trogodišnji programi obrazovanja pripremaju učenike za rad u industriji, gospodarstvu i obrtništvu pa postoje programi za zanimanja u industriji i gospodarstvu (tzv. industrijska zanimanja) i programi za zanimanja u obrtništvu (tzv. obrtnička zanimanja).
osnovna zadaća industrijskih i srodnih programa jest pripremiti učenike za rad u određenom zanimanju te im omogućiti brzo uključivanje na tržište rada. industrijski model obrazovanja (ig) podrazumijeva izvođenje teorijske i praktične nastave u školskim učionicama, školskim radionicama i industrijskim pogonima. na kraju školovanja učenici polažu završni ispit i stječu srednju stručnu spremu i određeno zanimanje.
važno je naglasiti da se u obrtničkim programima obrazovanje odvija po jedinstvenom modelu obrazovanja (jmo) pri čemu je teorijska nastava odvojena od praktičnog rada i praktične nastave. za upis u ove programe obrazovanja potrebno je sklopiti ugovor o naukovanju. ugovor se sklapa s obrtnikom koji za to ima odobrenje upravnog odbora hrvatske obrtničke komore. općeobrazovni i strukovno-teorijski dio programa izvodi se u školi, a praktični dio naukovanja u obrtničkoj radionici. na kraju naukovanja naučnici polažu pomoćnički ispit i stječu pomoćničko zvanje, a uz to mogu polagati i završni ispit ukoliko su savladali općeobrazovne predmete. naučnici koji polože završni ispit, stječu srednju stručnu spremu. nastavak obrazovanja moguć je u tehničkim školama ili u stjecanju majstorskih zvanja i to nakon dvije godine radnog iskustva u zanimanju. kako je već spomenuto, obrazovni programi u obrtništvu traju tri godine osim za zanimanje kozmetičara, koje može trajati i tri i četiri godine. jednogodišnji i dvogodišnji programi obrazovanja odnose se na obrazovanje za manje složena zanimanja uglavnom u industriji. za obavljanje poslova i radnih zadaća u takvim zanimanjima bitne su vještine, a manje su potrebna teorijska znanja. po završetku školovanja polaže se završni ispit i stječe niža stručna sprema. tada je moguće zaposliti se ili nastaviti školovanje za stjecanje srednje stručne spreme. učenici se prijavljuju i upisuju u i. razred srednje škole elektroničkim načinom putem mrežne stranice nacionalnoga informacijskog sustava prijava i upisa u srednje škole, a na temelju natječaja za upis koji raspisuju i objavljuju škole.
ministarstvo znanosti i obrazovanja svake godine donosi odluku o upisu učenika u i. razred srednje škole za sljedeću školsku godinu kojom se utvrđuje način upisa, broj mjesta u razrednim odjelima prvih razreda srednjih škola, potom okvirni broj, veličina i ustrojstvo razrednih odjela, rokovi za upis te ostali uvjeti i postupci za upis učenika u prvi razred srednje škole u sljedećoj školskoj godini.
zajednički, posebni i dodatni elementi i kriteriji za izbor kandidata za upis u i. razred srednje škole utvrđuju se pravilnikom o elementima i kriterijima za izbor kandidata za upis u i. razred srednje škole i pravilnikom o izmjenama i dopunama pravilnika o elementima i kriterijima za izbor kandidata za upis u i. razred srednje škole.
o postupku prijava i upisa učenika u i. razred srednje škole možete saznati na stranicama nacionalnog informacijskog sustava prijava i upisa u srednje škole. za dobivanje dodatnih informacija moguće je koristiti i računalni program za profesionalno usmjeravanje ˝moj izbor˝ koji se nalazi na web stranici e-usmjeravanje. program nudi mogućnost testiranja vlastitih profesionalnih interesa i kompetencija. rezultat testiranja je prijedlog zanimanja koja korisniku odgovaraju na temelju iskazanih interesa i procijenjenih kompetencija. prikladan je za samostalno korištenje, a moguće ga je ispunjavati i u područnim uredima zavoda te u cisok centrima uz stručnu pomoć savjetnika za profesionalno usmjeravanje. namijenjen je korisnicima starijima od 13 godina – učenicima osnovnih i srednjih škola, studentima, nezaposlenim osobama, zaposlenim osobama koje razmišljaju o promjeni karijere i svima onima zainteresiranima za različite informacije o zanimanjima.
program sadržava opise više od 250 zanimanja te informacije o mogućnostima obrazovanja i zapošljavanja na području republike hrvatske u pojedinom zanimanju.
ovaj program možete besplatno koristiti u svim centrima za informiranje i savjetovanje o karijeri te područnim uredima hrvatskoga zavoda za zapošljavanje. u svakom područnom uredu hrvatskoga zavoda za zapošljavanje se organiziraju sajmovi poslova, dani profesionalnog usmjeravanja i druge manifestacije tijekom kojih učenici imaju priliku upoznati se s ponudama obrazovnih institucija, ključnim dionicima tržišta rada te koristiti usluge profesionalnog usmjeravanja.
u pojedinim gradovima održavaju se smotre srednjih škola, posebno namijenjene učenicima završnih razreda osnovnih škola, kako bi se bolje upoznali s pojedinim obrazovnim programima (npr. smotra ˝dojdi osmaš˝ u zagrebu).
također, većina srednjih škola na jedan dan u godini otvara svoja vrata učenicima osnovnih škola kako bi iz prve ruke upoznali nastavnike i učenike škole te vidjeli zadovoljava li pojedina škola njihove interese i mogućnosti. taj dan obično nazivamo ˝danom otvorenih vrata˝, pri čemu srednje škole na svojim web stranicama oglašavaju točan datum i vrijeme namijenjeno za posjete učenika osnovnih škola. državna matura je skup ispita koje obvezno polažu učenici gimnazija na kraju svog srednjoškolskog obrazovanja. cilj državne mature je provjera i vrednovanje postignutih znanja, vještina i sposobnosti učenika koje su stekli tijekom obrazovanja u osnovnoj i srednjoj školi prema propisanim nastavnim planovima i programima.
na temelju rezultata državne mature, objektivno se ocjenjuje znanje svakog pojedinog učenika te se tako dobiva usporediva ocjena svih učenika u republici hrvatskoj, čime se omogućava pravedniji pristup nastavku školovanja kao i zapošljavanju ispite državne mature polažu:
učenici gimnazijskih programa obrazovanja koji s polaganjem državne mature završavaju srednje obrazovanje;
učenici strukovnih i umjetničkih programa obrazovanja, koji traju najmanje četiri godine i koji svoje srednje obrazovanje završavaju izradom i obranom završnoga rada u organizaciji i provedbi škole, ali žele nastaviti obrazovanje na nekom od visokih učilišta ispite državne mature u suradnji sa školom organizira i provodi potpuno neovisno tijelo u sustavu obrazovanja pod nazivom nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja (ncvvo). ncvvo izrađuje ispitne kataloge za sve predmete koji se polažu na državnoj maturi, radne materijale i priručnike za pripremanje ispita te priprema i dostavlja školama ispitne materijale. centar u elektroničkom obliku vodi i središnji registar državne mature u koji se pohranjuju podaci o svim osobama koje su položile državnu maturu, podaci o predmetima s ostvarenim ocjenama i postotnim bodovima ostvarenima na ispitima državne mature te izdaje svjedodžbe i potvrde o položenim ispitima državne mature. državna se matura u cijeloj hrvatskoj provodi na isti dan, u isto vrijeme te pod jednakim uvjetima i kriterijima za sve učenike. državna matura se sastoji od obveznoga i izbornog dijela. ispite iz obveznog dijela mature moguće je polagati na dvije razine, a – višoj i b – osnovnoj. polažu se tri obavezna predmeta i broj izbornih predmeta prema želji. sadržaj, uvjeti, način i postupak polaganja državne mature propisani su pravilnikom o polaganju državne mature. djelatnost visokog obrazovanja obavljaju visoka učilišta. visoka učilišta u republici hrvatskoj su sveučilišta (sa svojim sastavnicama – fakultetima i umjetničkim akademijama), veleučilišta i visoke škole. sveučilište je ustanova koja organizira i izvodi sveučilišne studije, a može organizirati i izvoditi i stručne studije. veleučilišta i visoke škole su ustanove koje organiziraju i izvode stručne studije. sveučilišni studij osposobljava studente za obavljanje poslova u znanosti i visokom obrazovanju, u poslovnom svijetu, javnom sektoru i društvu općenito te ih osposobljava za razvoj i primjenu znanstvenih i stručnih dostignuća. stručni studij pruža studentima primjerenu razinu znanja i vještina koje omogućavaju obavljanje stručnih zanimanja i osposobljava ih za neposredno uključivanje u radni proces.
sveučilišni studij obuhvaća tri razine: preddiplomski, diplomski i poslijediplomski studij. stručni studij obuhvaća dvije razine: stručni i specijalistički diplomski stručni studij. preddiplomski sveučilišni studij traje u pravilu tri do četiri godine i njegovim se završetkom stječe 180 do 240 ects bodova. završetkom se stječe akademski naziv sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica uz naznaku struke.
diplomski sveučilišni studij traje u pravilu jednu do dvije godine i njegovim se završetkom stječe 60 do 120 ects bodova. završetkom preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija (najmanje 300 ects bodova) stječe se akademski naziv magistar/magistra struke.
poslijediplomski sveučilišni studij traje u pravilu tri godine i njegovim se završetkom stječe u pravilu 180 ects bodova te akademski stupanj doktor/doktorica znanosti.
poslijediplomski specijalistički studij traje u pravilu jednu do dvije godine i njegovim se završetkom stječe akademski naziv sveučilišni/a specijalist/specijalistica uz naznaku struke.
stručni studij traje dvije do tri (iznimno četiri) godine i njegovim se završetkom stječe 120 do 180 ects bodova. završetkom stručnog studija sa 180 ili više ects bodova stječe se stručni naziv stručni/a prvostupnik/prvostupnica uz naznaku struke.
specijalistički diplomski stručni studij traje jednu do dvije godine i njegovim se završetkom stječe 60 do 120 ects bodova. završetkom se stječe stručni naziv stručni/a specijalist/specijalistica uz naznaku struke. nezaposlenom osobom smatra se osoba sposobna ili djelomično sposobna za rad, u dobi od 15 do 65 godina koja nije u radnom odnosu, aktivno traži posao i raspoloživa je za rad. evidenciju nezaposlenih osoba zavod vodi na osnovi prijave nezaposlenih osoba u evidenciju sukladno zakonu o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti (nn 16/17). ostali tražitelji zaposlenja su osobe koje trenutno rade i žele promijeniti posao, redovni studenti ili učenici koji žele koristiti usluge zavoda. ostali tražitelji zaposlenja mogu koristiti usluge posredovanja, savjetovanja i profesionalnog informiranja, ali ne mogu koristiti prava iz statusa nezaposlenosti. više informacija i savjeta o mogućnostima obrazovanja i/ili zapošljavanja možete pronaći u cisok centrima. pronađite vaš najbliži cisok centar!
informacije možete dobiti i u centrima za profesionalno informiranje i savjetovanje (cips) koji se nalaze u prostorima područnih ureda hrvatskoga zavoda za zapošljavanje.
rad u centrima organiziran je prema načelu samoposluživanja te je u njima moguće:
informirati se o mogućnostima obrazovanja, stipendiranja, zapošljavanja i dr.
ispuniti upitnik samoprocjene za profesionalno usmjeravanje “moj izbor”
pregledavati slobodna radna mjesta
dobiti stručnu pomoć u izradi molbe i životopisa
dobiti informacije o aktualnim zbivanjima u gospodarstvu regije i pravnoj regulativi vezano uz obrazovanje i zapošljavanje
dobiti pisane informativne materijale o uslugama zavoda i dr. načelo europske unije o slobodnom kretanju radnika podrazumijeva mogućnost zapošljavanja bez obveze ishođenja radne dozvole u bilo kojoj zemlji europske unije, kao i norveškoj, islandu i lihtenštajnu te Švicarskoj.
iako samo oko 2,8% građana europske unije živi i radi u državi članici različitoj od njihove zemlje podrijetla, prednosti rada u inozemstvu su višestrane: razvijanje profesionalnih i osobnih vještina, širenje kulturnih horizonta, mogućnost učenja stranog jezika.
na eures portalu uz pomoć alata za pretraživanje, kao i mreže od preko 850 eures savjetnika spremnih pomoći, mogu se pronaći relevantne informacije o mobilnosti radnika, informacije koje se odnose na radna mjesta u 32 europske države, registrirati besplatni korisnički račun te kreirati vlastiti životopis koji će biti vidljiv svim eures registriranim poslodavcima i eures savjetnicima koji pomažu poslodavcima pronaći prave kandidate. dio portala posvećen uvjetima rada i života pomoć je za dobro upoznavanje s trenutnim stanjem u regiji potencijalnog zapošljavanja, a dostupne su i informacije o mogućnostima obrazovanja u inozemstvu.
za sva dodatna pitanja sve zainteresirane osobe mogu se obratiti eures savjetniku koji je najbliži prema njihovom mjestu prebivališta, a kontakti savjetnika mogu se pronaći na eures portalu. cjeloživotno profesionalno usmjeravanje je jedan od alata politike zapošljavanja koji služi usklađivanju ponude i potražnje na tržištu rada. proces profesionalnog usmjeravanja obuhvaća procjenu sposobnosti, vještina i znanja radi zapošljavanja, obrazovanja ili upućivanja na profesionalnu rehabilitaciju, te unapređenje znanja i vještina upravljanja karijerom i aktivnog traženja posla kroz grupna i individualna savjetovanja.
osnovne aktivnosti profesionalnog usmjeravanja su:
profesionalno informiranje – podrazumijeva traženje i prikupljanje informacija važnih za donošenje odluke o odabiru zvanja, zanimanja i područja rada kao i za planiranje daljnjeg profesionalnog razvoja. informiranje se može provoditi pismeno i usmeno ili kao samo-informiranje. provodi se individualno i grupno
profesionalno savjetovanje – pomaže osvijestiti vlastite mogućnosti te donijeti odluke o najprimjerenijem izboru obrazovanja, zapošljavanja ili profesionalne rehabilitacije. savjetovanje može biti individualno i grupno, a po potrebi u svrhu procjene radne sposobnosti može uključivati psihologijsko testiranje i liječnički pregled specijalista medicine rada upoznavanje metoda i tehnika aktivnog traženja posla podrazumijeva usvajanje vještina upravljanja aktivnostima traženja posla, njihovog planiranja, samo-informiranja i informiranja kao i kontinuirano praćenje natječaja za posao te unapređivanje vještina upravljanja karijerom.
prilikom traženja posla poželjno je razmisliti o svojim znanjima i vještinama te uskladiti vlastita očekivanja i planove s potrebama tržišta rada. osvijestite koja znanja, vještine i sposobnosti posjedujete, identificirajte područja i znanja koja je potrebno unaprijediti kako biste lakše našli posao (informatičke vještine, strani jezici, nove tehnologije u pojedinim zanimanjima i slično). ukoliko vam je potrebna pomoć u procjeni vlastitih znanja i vještina ili u kreiranju plana traženja posla, možete se obratiti savjetnicima hrvatskoga zavoda za zapošljavanje. profesionalna rehabilitacija sastoji se od niza postupaka namijenjenih nezaposlenim osobama s invaliditetom kojima se osigurava stjecanje znanja i vještina potrebnih za zapošljavanje. u provedbi aktivnosti profesionalne rehabilitacije naglasak se stavlja na individualizirani pristup nezaposlenoj osobi.
u svim područnim uredima zavoda rade savjetnici za posredovanje pri zapošljavanju osoba s invaliditetom koji su posebno educirani u ovom području. u suradnji sa savjetnicima za profesionalno usmjeravanje obavlja se procjena radne sposobnosti nezaposlene osobe s invaliditetom. nezaposlenim osobama s invaliditetom omogućeno je i sudjelovanje u različitim oblicima grupnog savjetovanja prilagođenima s obzirom na vrstu invalidnosti. svrha ovih aktivnosti je poticanje aktivnog pristupa traženju posla te ostvarivanje socijalne i psihološke potpore.
postupci profesionalne rehabilitacije uključuju:
utvrđivanje preostalih radnih i općih sposobnosti
profesionalno informiranje, savjetovanje i procjenu profesionalnih mogućnosti
radno osposobljavanje, prekvalifikaciju, dokvalifikaciju
programe održavanja i usavršavanja radno-socijalnih vještina i sposobnosti tijekom zapošljavanja
programe unapređivanja radno-socijalne uključenosti u zajednicu