Milyen messze van a Várfürdő?
Mediterrán Apartman, Gyula - Milyen messze van a Várfürdő?
3 perc kényelmes séta.
Sarkcsillag táv: 27153000 CsE így ez van messzebb. Kb 50,283-szor olyan messze van. Óceántól való nagy távolság miatt. A hegy csúcsa és a tó szintmagassága közötti különbség `1250` `m`.  

Tegyük fel, hogy a tó tükre semmilyen torzulást nem idéz elő, tehát ha  

a turista közvetlenül a tó mellett állna, akkor a hegy tükörképének  

látszólagos magassága szintén `1250` `m` lenne. Az `23° 20'` emelkedési  

szögből kiszámolható a hegy `x` távolsága. Tehát `1250/x=tg(23° 20')`  

alapján `x approx 2898` `m`. A `49° 30'` depressziós szögből pedig a hegy látszólagos `y` magasságát kapjuk vissza,  

azaz `y/2898=tg(49,5°)` alapján `y approx 3393` `m`.   

Ez pedig `1543` `m`-el több mint a hegy `1850` `m`-es tényleges magassága.   

Tehát a turista `1543` `m`-es szintmagasságban tartózkodik.  

  

(Folytatás az ábrával az ezt követő blokkban.) - Az időpont: A reggeli időpontja fél hét körül van, ez egy rövidebb szakaszt jelöl, nem pontos a hossza, de lehet pontos az időbeli meghatározás is.  

  

- Időtartam: A reggeli időtartama 15 perc. határozott hosszúságú, de nincs benne, hogy pontosan mikor. 2. Mottó alatt remélem arra gondol a feladat, amire én is, ha igen, akkor ezt másold a szöveges dokumentumba:  

  

,Mostan emlékezem az elmult időkről,  

Az elmult időkben jó Tholdi Miklósról...'  

  

3. +36 (57) 405510  

  

4. Vonattal.  

  

42 km, 46 perc (Helyből indul Hatvan vá. felé)  

15:31 - Indulásvonat -Szolnok pu.  

16:17 - Érkezés - Jászberény vá. A vízszint különbözik. Azt tudjuk, hogy hosszúság*szélesség=alapterület, tehát 5,6*szélesség=24,64, így szélesség=4,4 méter. A szoba térfogata alapterület*magasság=24,64*3,2=78,848 m³ Ami a térképen 1 cm, az a valóságban 400 000 cm = 4000 m = 4 km.  

  

Ha mérsz távolságot a térképen, pl két város 10 cm távolságra van egymástól, akkor a valóságban `10*4` = 40 km-re van.  

  

Tehát 1 cm térképtávolság felel meg 4 km valós távolságnak. Nem tudom, hogy gráfokat tanultok-e éppen és valahogy úgy kellene-e megoldani, én abba most nem gondolok bele.  

  

a)  

Mivel lehet csinálni legalább egy olyan bejárást, ami visszajut a kiinduláshoz, ezért bármelyik teremből lehet indulni. (Csinálj egy ilyet, könnyen megy.)  

  

b)  

Itt nincs ilyen visszaérkező bejárás, legalábbis én nem találtam. (Most nincs ötletem pillanatnyilag, hogy hogyan lehetne bebizonyítani, hogy nem is lehet.)  

Úgy látom, hogy olyan teremből, ami páratlanadik sor páratlanadik oszlopánál van, onnan lehet indítani a bejárást. Olyantól is lehet, ami páros-páros sor-oszlop.  

Ami viszont páros-páratlan, onnan nem lehet.  

  

A bizonyítás persze hiányzik... 1. A huygens-Fresnel elv nem magyarázza meg, csak leírja. Valójában azért tér el a terjedési iránya, mert a maxwell egyenletek alapján felírható két összefüggés:   

Felhasználandó maxwell egyenletek:   

ε· nabla · E = ró   

és  

nabla X E=- dB/dt (a parciális deriválást most csak sajnos sima "d"-vel tudtam jelölni. Nem tudom hogy kell itt szépen matekosan írni ![](https://ehazi.hu/images/smiley/sad.png) )  

Mindkét egyenletet felírhatjuk levegőre és egy másik médiumra, mondjuk üvegre.  

Ekkor az egyenletek így módusulnak:   

Levegőben:   

εlevegő·nabla · Elevegő = ró  

nabla X Elevegő=- dB/dt  

  

Üvegben:  

εüveg·nabla · Eüveg = ró  

nabla X Eüveg=- dB/dt  

  

Ezeknek a felületek határánál egyenlőnek kell lenniük.   

Ha ezeket egyenlővé teszed szépen, és csinálsz kis egyszerű átalakításokat, azt kapod, hogy:  

nabla X Elevegő=nabla X Eüveg  

valamint  

εlevegő·nabla·Elevegő=εüveg·nabla·Eüveg  

  

Az elektromos tér vektora egy merőleges és vízszintes komponensből épül fel.   

Az egyenletekből azt mondhatjuk, hogy az E mező párhuzamos komponense meg kell hogy egyezzen mindkét közegben.   

A merőlegesre viszont (a második egyenletből) azt kapjuk, hogy   

εlevegőElevegő, merőleges=εüvegEüveg,merőleges  

Tehát a merőleges komponens az átmenet során megváltozik!   

Ha tehát ez változik, akkor a párhuzamos és merőleges komponens együtt egy, az eredetihez képest ELFERDÜLT E vektort fognak adni. Azt meg tudjuk, hogy maga az E vektor mindig merőleges a fény haladási irányára. Tehát ha az E vektor iránya változott az átlépés során, a fény irányi is változik. Ennyi ![](https://ehazi.hu/images/smiley/happy.png)   

  

2.<http://titan.physx.u-szeged.hu/~gyemant/02.pdf> Az első eset, valódi csillapítot rezgéseket keresd meg. Omegával jelöli a frekvenciát.  

  

3. Annál messzebbre láthatunk vele? Nem tudom. Ezt most nem tudom megválaszolni. Lehet csak fáradt vagyok.