Mit kell tudni erről: Standard szoba?
Aura Hotel, Balatonfüred - Mit kell tudni erről: Standard szoba?
25m2-es, légkondicionált, nemdohányzó emeleti szoba egy kétszemélyes ággyal, ingyenes WIFI-vel. Főbb jellemzők: TV síkképernyős, szobaszéf, fürdőköpeny, hajszárító

További jellemzők: ágynemű, szőnyegpadló, ingyenes ásványvíz bekészítés, zuhanyzó, piperecikkek, törölközők, tükör, íróasztal, gardróbszekrény, füstérzékelő
Szia!  

  

Itt a tanárod nem adta meg, hogy hány értékű az a bizonyos alkohol, így mindhárom esetet leírtam, de ha megkérdezed tőle hány értékűre gondolt, onnan már tudsz pontosítani!  

  

Kérdésed van nyugodtan írj!  

  

-S.R. 1.) Oldószer: Az oldószer olyan anyag, amely egy kémiailag eltérő anyagot (az oldott anyagot) oldat keletkezése közben felold.  

2.) Hasonló a hasonlóban oldódik elv: Általában apoláris oldószerekben apoláris anyagok, poláris oldószerekben poláris és ionkötésű anyagok oldódnak jól.  

3.) Halmazállapot: Fizikai tulajdonság, melyet a részecskék összekapcsolódási módja határoz meg.  

4.) Kolloid rendszer: Kolloid rendszer az, amelyben a részecskék mérete 1-500 nm között van.  

5.) Standard állapot: Azok a reakciókörülmények, ahol a nyomás 1 bar, a hőmérséklet 25 Celsius fok. Ilyen körülmények között 1 mol gáz 24,5 köb dm térfogatú.  

6.) Szuszpenzió: Olyan kolloid rendszer, ahol a közeg és a benne szétoszlatott anyag között határfelület van. A szilárd részecskék egy idő után a közeg aljára ülepednek, szűréssel a közegtől elválaszthatók.  

7.) Hab: Folyékony közeg, melybe (pl keveréssel) gázokat juttatunk  

8.) Halmaz: A nagyon sok részecskéből álló anyagokat anyagi halmazoknak nevezzük.  

9.) Szilárd halmazállapot: A szilárd halmazállapotú anyagokat felépítő atomok, ionok vagy molekulák között működő vonzóerők lényegesen nagyobbak, mint a folyékony állapotú részecskék közöttiek, ezért a szilárd anyagok alakja és térfogata is állandó.  

10.) Oldat: Az oldat oldott anyag és oldószer részecskéinek homogén elegye.  

11.) Gázok moláris térfogata: Az azonos állapotú gázok térfogatának és anyagmennyiségének hányadosa állandó.  

12.) Közeg: Olyan anyag, melyben egy másik anyagot szétoszlatunk.  

13.) Emulzió: Olyan keverék, mely nem stabilis, így egy idő után alkotóanyagai szétválnak.  

14.) Aeroszol: Gáz közegben szétoszlatott folyadék vagy szilárd részecskék.  

15.) Heterogén rendszer: A rendszerben szétoszlatott részecskék nagysága 1 mm fölött van, ezért benne határfelületekkel elválasztott fázisokat lehet megkülönböztetni.  

16.) Füstköd: Akkor fordul elő, ha a levegőben együttesen fordulnak elő folyadék és szilárd részek. (másnéven szmog) időnként húzd fel a ventilátorokat maximális fordulatszámra, az át tudja fújni. a szellőző nyílások elé én nem tennék a helyedben semmi szűrőt, nem is tudok arról, hogy létezne ilyen, mert az elégtelen légáramlást és túlmelegedést eredményezhet. Irtok órai vázlatot? Nekünk teljesen elég amit a füzetből tanulunk. Kell benne keresned egy rendszert. Mi a téma, miről szól az óra stb.... Ha nincs rá szükséged és nem akarsz belőle érettségizni, akkor elég a 2-es vagy 3-as is. Szia! Gondolom a háromszöghöz is kell a kerület, csak lemaradt, de ha nem akkor azt ne írd le, az utolsó sorban van. A többit sajnos nem tudom. Ha kérhetlek, jelöld megoldásnak válaszom. Köszi A másik lapon található leírások közúl a 2-es a jó.  

A sorrend: 4, 2, 3,1 - Az időpont: A reggeli időpontja fél hét körül van, ez egy rövidebb szakaszt jelöl, nem pontos a hossza, de lehet pontos az időbeli meghatározás is.  

  

- Időtartam: A reggeli időtartama 15 perc. határozott hosszúságú, de nincs benne, hogy pontosan mikor. Azt tudjuk, hogy hosszúság*szélesség=alapterület, tehát 5,6*szélesség=24,64, így szélesség=4,4 méter. A szoba térfogata alapterület*magasság=24,64*3,2=78,848 m³ Azt kell megérteni, hogy a melegebb víz hőt ad le, a hidegebb pedig hőt vesz fel, értelemszerűen akkor nem történik hőátadás, hogyha azonos a hőmérséklet. A legkönnyebben úgy tudjuk eldönteni, hogy mikor fog a hőmérséklet kiegyenlítődni, hogy összeadjuk literenként a hőmérsékleteket, majd az összes liter között egyenlően elosztjuk.  

  

Vegyünk egy egyszerű példát; van 1 liter 10°-os vizünk és 1 liter 20°C-os vizünk, ha összeöntjük őket, akkor 2 liter vizet kapunk, az összes hőmérséklet 10°C+20°C=30°C, ezt kell a literek között elosztanunk egyenlően, így 30°C/2=15°C jut mindkettőnek, tehát 15°C-os vizet fogunk kapni (ha eltekintünk attól, hogy a környezet is hőt von el a melegebb víztől, és hőt ad le a hidegebb víznek).  

  

Egy másik példa: 2 liter 20°C-os és 6 liter 70°-os van; ha összeöntjük őket, akkor 8 liter vizünk lesz, az összes hőmérséklet: 2*20°C+6*70°=40°C+420°C=460°C, ezt kell elosztanunk 8 egyenlő részre, tehát 460°C/8=57,5°C-os vizet fogunk kapni.  

  

Ugyanezt a gondolatmenetet felhasználhatjuk akkor is, hogyha adott hőmérsékletű vízre van szükségünk; tegyük fel, hogy x liter 20°C-os víz kell, ekkor összeöntés után 25+x liter vizünk lesz, az összes hőmérséklet: x*20°+25*60°=(20x+1500)°C, ezt kell a 25+x liter között egyenlően elosztani, így (20*x+1500)/(25+x) Celsius-fok 1 literre jutni. Azt szeretnénk, hogyha ez 30 lenne, tehát:  

  

(20*x+1500)/(25+x)=30, ezt könnyedén meg tudjuk oldani; x=75, tehát 75 liter vízre van szükségünk.  

  

Ellenőrzés: 100 liter vizünk lesz, az összes hőmérséklet: 20*75°C+25*60°C=3000°C, ezt osztjuk el 100 liter között: 3000°C/100=30°C, tehát jól számoltunk.