Van kültéri medence?
Aquatherm Hotel, Zalakaros - Van kültéri medence?
Sajnos nincs kültéri medence.
Hali!  

Az A) nem lehet, mert óceánközeli térségben kicsi a hőingadozás, a C) meg azért nem lehet, mert az állóvizek (itt óceán) közelében sokkal több a csap., mint a kontinensek belsejében, tehát a megoldás a B)  

Remélem, segítettem! Ha a medencénk fel van töltve, akkor a víz egy hengernek felel meg, aminek térfogatát a V=r2π*magasság képlet alapján számoljuk. A medence átmérője 360 cm, tehát r=180 cm, a magassága 90 cm. Behelyettesítve V=1802*π*90=9160884,178 cm3 = 9160,88 dm3 vagyis liter.  

  

Egyenes arányossággal:  

(1 perc)/(30 liter)=(x perc)/(9160,88 liter)  

Az egyenletet rendezve megkapjuk, hogy 305,36 perc alatt telik meg a medence.  

  

Ha két havonta cseréljük a vizet akkor az évente 6 feltöltést jelent, 6*9160,88=54965,28 liter vizet használunk a medence töltésére évente, ami 54,965 m3. 1 köbméter ára 542 Ft, tehát 54,965*542=29791,03 Ft-ot költünk a medence feltöltésére éves szinten. A vízszint különbözik. Térfogat csökkentés izoterm.  

  

0,06-0,01=0,05 m³ a térfogat változás.  

  

A hőmérséklet nem változik (mert izoterm) csak a belső energia.  

  

Ennek a víznek a tömege: `0.05(m³)*0.6 ((kg)/(m³))=0.03kg=30g`  

  

A belső energia változás:  

`DeltaE= 0.03kg*2.25*10^6 J/(kg)=67500J`  

  

Valószínűleg el van írva a megoldás. Szia itt van <https://player.nkp.hu/play/122827> lemeztektonikával.  

  

Nézz utána a google-vel, hogy mi az a lemeztektonika (a kontinenseket is tartalmazó lemezek mozgása). A kereséseim alapján:  

  

A legnedvesebb hely a Földön. (wettest place)  

(Rekordot tart a legtöbb csapadékban naptári hónapban és évben.) Értekezési téma pl: Van-e a világegyetemnek széle?  

Ha van hol lehet? Ha van mi van a széle után? Ha végtelen akkor egy véges világba, hogy lehet végtelen... A fizikai és kémiai változásokat mindig kíséri energiaváltozás. Exoterm folyamat során a rendszer hőt ad át a környezetének, endoterm változás esetén hőt von el a környezetétől.  

(Exoterm változás: köznapi értelemben a hőtermelő folyamatok összefoglaló neve. Endoterm változás: köznapi értelemben a hőelnyelő folyamatok összefoglaló neve.) Szerintem ez az állítás nem helyes:  

"Exoterm oldódás esetén csökken, endoterm oldódáskor növekszik az oldhatóság, ha a hőmérséklet nő."  

  

Az oldhatóság mértéke nem következménye az energia változásnak.  

  

Van az exoterm oldódás, amikor oldjuk a szilárd nátrium-hidroxidot vízben és a kémcső felmelegszik.  

Ezt a rácsenergia és a szolvatációs energia befolyásolja.  

  

Van az oldhatóság, ami azt fejezi ki, hogy 100 g víz adott hőmérsékleten hány gramm anyagot tud feloldani.  

Ez telített oldatot jelent adott anyagra, adott oldószerben adott hőmérsékleten.  

(tehát a NaOH esetében ezt úgy határozzák meg, hogy feleslegben hozzáadják a vízhez, amitől az oldat először felmelegszik, majd hagyják beállni a termikus és anyagi egyensúlyt.)