title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1191/2013 av den 20 november 2013 om undantag från förordningarna (EG) nr 2305/2003, (EG) nr 969/2006, (EG) nr 1067/2008, (EG) nr 1964/2006, genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 och förordningarna (EG) nr 828/2009, (EG) nr 1918/2006 och (EG) nr 341/2007 vad gäller tidpunkterna för inlämning av ansökningar om importlicenser och för utfärdande av importlicenser under 2014 inom ramen för tullkvoterna för spannmål, ris, socker, olivolja och vitlök, om undantag från förordningarna (EG) nr 951/2006, (EG) nr 1518/2003, (EG) nr 382/2008, (EU) nr 1178/2010 och (EU) nr 90/2011 vad gäller tidpunkterna för utfärdande av exportlicenser under 2014 inom sektorerna för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos, griskött, nötkött, ägg och fjäderfäkött samt om undantag från förordning (EU) nr 1272/2009 vad gäller tidsfristen för bedömning av erbjudna kvantiteter för uppköp av vanligt vete till fast pris inom ramen för offentlig intervention

text:
               23.11.2013

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 314/1

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1191/2013
   av den 20 november 2013
   om undantag från förordningarna (EG) nr 2305/2003, (EG) nr 969/2006, (EG) nr 1067/2008, (EG) nr 1964/2006, genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 och förordningarna (EG) nr 828/2009, (EG) nr 1918/2006 och (EG) nr 341/2007 vad gäller tidpunkterna för inlämning av ansökningar om importlicenser och för utfärdande av importlicenser under 2014 inom ramen för tullkvoterna för spannmål, ris, socker, olivolja och vitlök, om undantag från förordningarna (EG) nr 951/2006, (EG) nr 1518/2003, (EG) nr 382/2008, (EU) nr 1178/2010 och (EU) nr 90/2011 vad gäller tidpunkterna för utfärdande av exportlicenser under 2014 inom sektorerna för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos, griskött, nötkött, ägg och fjäderfäkött samt om undantag från förordning (EU) nr 1272/2009 vad gäller tidsfristen för bedömning av erbjudna kvantiteter för uppköp av vanligt vete till fast pris inom ramen för offentlig intervention
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1095/96 av den 18 juni 1996 om genomförande av medgivandena i lista CXL som fastställts sedan förhandlingarna enligt Gatt artikel XXIV.6 avslutats (1), särskilt artikel 1,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (2), särskilt artiklarna 43 aa, 61, 144.1, 148, 156 och 161.3 jämförda med artikel 4,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1528/2007 av den 20 december 2007 om tillämpning av de ordningar som ska tillämpas på produkter med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) enligt avtal om att sluta ekonomiska partnerskapsavtal eller som leder till att sådana partnerskapsavtal sluts (3), särskilt artikel 9.5,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 av den 22 juli 2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet från den 1 januari 2009 samt om ändring av förordningarna (EG) nr 552/97 och (EG) nr 1933/2006 och av kommissionens förordningar (EG) nr 1100/2006 och (EG) nr 964/2007 (4), särskilt artikel 11.7, och
   av följande skäl:

               (1)

               Särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser för korn inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4126, för majs inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4131 och för vanligt vete av annan kvalitet än hög inom ramen för tullkvoterna med löpnummer 09.4123, 09.4124, 09.4125 och 09.4133 fastställs i kommissionens förordningar (EG) nr 2305/2003 (5), (EG) nr 969/2006 (6) och (EG) nr 1067/2008 (7).

               (2)

               Särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i Bangladesh inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4517 och för brutet ris inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4079 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1964/2006 (8) och genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 (9).

               (3)

               Särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser inom ramen för tullkvoterna med löpnummer 09.4221, 09.4231 och 09.4241–09.4247 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 828/2009 (10).

               (4)

               Särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av importlicenser för olivolja inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4032 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 (11).

               (5)

               Särskilda bestämmelser för inlämning av ansökningar om och utfärdande av A-licenser för import inom ramen för tullkvoterna med löpnummer 09.4099, 09.4100, 09.4102, 09.4104, 09.4105 och 09.4106 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 341/2007 (12).

               (6)

               Med hänsyn till hur helgdagarna infaller under 2014 bör det, för att de aktuella kvotmängderna ska kunna iakttas, under vissa perioder göras undantag från förordningarna (EG) nr 2305/2003, (EG) nr 969/2006, (EG) nr 1067/2008, (EG) nr 1964/2006, genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 och förordningarna (EG) nr 828/2009, (EG) nr 1918/2006 och (EG) nr 341/2007 vad gäller tidpunkterna för inlämning av ansökningar om importlicenser och för utfärdande av dessa.

               (7)

               Enligt artikel 7d.1 i kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 (13) ska exportlicenser för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos utfärdas från och med fredagen veckan efter den vecka under vilken licensansökningarna lämnades in, såvida kommissionen inte under tiden har vidtagit någon särskild åtgärd.

               (8)

               I artikel 3.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/2003 (14), artikel 12.1 andra stycket i kommissionens förordning (EG) nr 382/2008 (15), artikel 3.3 i kommissionens förordning (EU) nr 1178/2010 (16) och artikel 3.3 i kommissionens förordning (EU) nr 90/2011 (17) anges att exportlicenser utfärdas onsdagen efter den vecka under vilken licensansökningarna lämnades in, såvida kommissionen inte under tiden har vidtagit någon särskild åtgärd.

               (9)

               Med tanke på hur helgdagarna infaller under 2014 och de konsekvenser som detta kommer att få för utgivningen av Europeiska unionens officiella tidning kommer perioden mellan den dag då ansökningarna lämnas in och den dag licenserna utfärdas att vara för kort för att en god förvaltning av marknaden ska kunna garanteras. Perioden bör följaktligen förlängas.

               (10)

               I artikel 14.1 andra stycket i kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 (18) anges att kommissionen ska fatta beslut inom två arbetsdagar efter det meddelande som avses i artikel 13.1 i den förordningen och inom fem arbetsdagar efter det meddelande som avses i artikel 13.3 i samma förordning.

               (11)

               Med tanke på hur helgdagarna infaller under 2014 och de konsekvenser som detta kommer att få för utgivningen av Europeiska unionens officiella tidning kommer perioden för bedömning av erbjudna kvantiteter att vara för kort för att en god förvaltning ska kunna garanteras. Perioden bör följaktligen förlängas.

               (12)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Spannmål
   1.   Genom undantag från artikel 3.1 andra stycket i förordning (EG) nr 2305/2003 får ansökningar om importlicenser för korn inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4126, för år 2014, inte lämnas in efter kl.13.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen den 12 december 2014.
   2.   Genom undantag från artikel 4.1 andra stycket i förordning (EG) nr 969/2006 får ansökningar om importlicenser för majs inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4131, för år 2014, inte lämnas in efter kl.13.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen den 12 december 2014.
   3.   Genom undantag från artikel 4.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1067/2008 får ansökningar om importlicenser för vanligt vete av annan kvalitet än hög inom ramen för tullkvoterna med löpnumren 09.4123, 09.4124, 09.4125 och 09.4133, för år 2014, inte lämnas in efter kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen den 12 december 2014.
   Artikel 2
   Ris
   1.   Genom undantag från artikel 4.3 första stycket i förordning (EG) nr 1964/2006 får ansökningar om importlicenser för ris med ursprung i Bangladesh inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4517, för år 2014, inte lämnas in efter kl.13.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen den 5 december 2014.
   2.   Genom undantag från artikel 2.1 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 får ansökningar om importlicenser för brutet ris inom ramen för tullkvoten med löpnummer 09.4079, för år 2014, inte lämnas in efter kl.13.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen den 5 december 2014.
   Artikel 3
   Socker
   Genom undantag från artikel 4.1 i förordning (EG) nr 828/2009 får ansökningar om importlicenser för produkter från sockersektorn inom ramen för tullkvoterna med löpnummer 09.4221, 09.4231 och 09.4241–09.4247 inte lämnas in mellan kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen den 12 december 2014 och kl. 13.00 (lokal tid i Bryssel) fredagen den 26 december 2014.
   Artikel 4
   Olivolja
   Genom undantag från artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1918/2006 ska importlicenser för olivolja för vilka ansökningar lämnas in under de perioder som nämns i bilaga I till den här förordningen utfärdas på de datum för varje period som anges i samma bilaga, om inte annat följer av åtgärder som vidtas enligt artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (19).
   Artikel 5
   Vitlök
   Genom undantag från artikel 11 i förordning (EG) nr 341/2007 får A-licenser för import av vitlök för vilka ansökningar lämnas in under de sju första dagarna i april 2014 utfärdas av de behöriga myndigheterna från och med den 29 april 2014 till och med senast den 7 maj 2014, om inte annat följer av åtgärder som vidtas enligt artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006.
   Artikel 6
   Utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos
   Genom undantag från artikel 7d.1 i förordning (EG) nr 951/2006 ska exportlicenser för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos för vilka ansökningar lämnas in under de perioder som anges i bilaga II till den här förordningen utfärdas på de datum som anges för varje period i samma bilaga, i förekommande fall med beaktande av de särskilda åtgärder som avses i artikel 9.1 och 9.2 i förordning (EG) nr 951/2006 och som vidtas före de nämnda datumen för utfärdande.
   Artikel 7
   Licenser för export med bidrag för sektorerna för griskött, nötkött, ägg och fjäderfäkött
   Genom undantag från artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1518/2003, artikel 12.1 andra stycket i förordning (EG) nr 382/2008, artikel 3.3 i förordning (EU) nr 1178/2010 och artikel 3.3 i förordning (EU) nr 90/2011 ska exportlicenser för vilka ansökningar lämnas in under de perioder som anges i bilaga III till den här förordningen utfärdas på de datum som anges för varje period i samma bilaga, i förekommande fall med beaktande av de särskilda åtgärder som avses i artikel 3.4 och 3.4a i förordning (EG) nr 1518/2003, artikel 12.2 och 12.3 i förordning (EG) nr 382/2008, artikel 3.4 och 3.5 i förordning (EU) nr 1178/2010 och artikel 3.4 och 3.5 i förordning (EU) nr 90/2011 och som vidtas före de nämnda datumen för utfärdande.
   Artikel 8
   Erbjudna kvantiteter för interventionsuppköp till fast pris av vanligt vete
   Genom undantag från artikel 14.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1272/2009 ska, när det gäller erbjudna kvantiteter vanligt vete som meddelas under de perioder som anges i bilaga IV i denna förordning, den tidsfrist inom vilken kommissionen ska fatta sitt beslut efter de meddelanden som avses i artikel 13.2 b och 13.3 i förordning (EU) nr 1272/2009 löpa ut det datum som anges i bilagan.
   Artikel 9
   Ikraftträdande
   Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Den upphör att gälla den 9 januari 2015.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 20 november 2013.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 146, 20.6.1996, s. 1.

      (2)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (3)  EUT L 348, 31.12.2007, s. 1.

      (4)  EUT L 211, 6.8.2008, s. 1.

      (5)  Kommissionens förordning (EG) nr 2305/2003 av den 29 december 2003 om öppnande och förvaltning av en gemenskapstullkvot för import av korn från tredje land (EUT L 342, 30.12.2003, s. 7).

      (6)  Kommissionens förordning (EG) nr 969/2006 av den 29 juni 2006 om öppnande och förvaltning av en gemenskapstullkvot för import av majs från tredje land (EUT L 176, 30.6.2006, s. 44).

      (7)  Kommissionens förordning (EG) nr 1067/2008 av den 30 oktober 2008 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för vanligt vete av annan kvalitet än hög från tredjeländer och om undantag från rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (EUT L 290, 31.10.2008, s. 3).

      (8)  Kommissionens förordning (EG) nr 1964/2006 av den 22 december 2006 om närmare bestämmelser om öppnande och förvaltning av importtullen för ris med ursprung i Bangladesh i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3491/90 (EUT L 408, 30.12.2006, s. 19).

      (9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 480/2012 av den 7 juni 2012 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för brutet ris som omfattas av KN-nummer 1006 40 00, för produktion av livsmedelsberedningar som omfattas av KN-nummer 1901 10 00 (EUT L 148, 8.6.2012, s. 1).

      (10)  Kommissionens förordning (EG) nr 828/2009 av den 10 september 2009 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2009/10 till 2014/15 för import och raffinering av produkter från sockersektorn med HS-nummer 1701 inom ramen för förmånsavtal (EUT L 240, 11.9.2009, s. 14).

      (11)  Kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 av den 20 december 2006 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för olivolja med ursprung i Tunisien (EUT L 365, 21.12.2006, s. 84).

      (12)  Kommissionens förordning (EG) nr 341/2007 av den 29 mars 2007 om öppnande och förvaltning av tullkvoter och om införande av ett system med importlicenser och ursprungsintyg för vitlök och vissa andra jordbruksprodukter som importeras från tredjeländer (EUT L 90, 30.3.2007, s. 12).

      (13)  Kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av den 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (EUT L 178, 1.7.2006, s. 24).

      (14)  Kommissionens förordning (EG) nr 1518/2003 av den 28 augusti 2003 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med exportlicenser inom grisköttssektorn (EUT L 217, 29.8.2003, s. 35).

      (15)  Kommissionens förordning (EG) nr 382/2008 av den 21 april 2008 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn (EUT L 115, 29.4.2008, s. 10).

      (16)  Kommissionens förordning (EU) nr 1178/2010 av den 13 december 2010 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med exportlicenser inom äggsektorn (EUT L 328, 14.12.2010, s. 1).

      (17)  Kommissionens förordning (EU) nr 90/2011 av den 3 februari 2011 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med exportlicenser inom sektorn för fjäderfäkött (EUT L 30, 4.2.2011, s. 1).

      (18)  Kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 av den 11 december 2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention (EUT L 349, 29.12.2009, s. 1).

      (19)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

      BILAGA I

                  Perioder för inlämning av ansökningar om importlicenser för olivolja

                  Datum för utfärdande

                  Måndagen den 14 eller tisdagen den 15 april 2014

                  Fredagen den 25 april 2014

                  Måndagen den 28 eller tisdagen den 29 april 2014

                  Onsdagen den 7 maj 2014

                  Måndagen den 5 eller tisdagen den 6 maj 2014

                  Onsdagen den 14 maj 2014

                  Måndagen den 26 eller tisdagen den 27 maj 2014

                  Torsdagen den 5 juni 2014

                  Måndagen den 2 eller tisdagen den 3 juni 2014

                  Onsdagen den 11 juni 2014

                  Måndagen den 14 eller tisdagen den 15 juli 2014

                  Onsdagen den 23 juli 2014

                  Måndagen den 11 eller tisdagen den 12 augusti 2014

                  Onsdagen den 20 augusti 2014

      BILAGA II

                  Perioder för inlämning av ansökningar om exportlicenser för utomkvotssocker och utomkvotsisoglukos

                  Datum för utfärdande

                  Från måndagen den 15 till fredagen den 26 december 2014

                  Torsdagen den 8 januari 2015

      BILAGA III

                  Perioder för inlämnande av ansökningar om exportlicenser inom sektorerna för griskött, nötkött, ägg och fjäderfäkött

                  Datum för utfärdande

                  Från måndagen den 14 till fredagen den 18 april 2014

                  Torsdagen den 24 april 2014

                  Från måndagen den 2 till fredagen den 6 juni 2014

                  Torsdagen den 12 juni 2014

                  Från måndagen den 14 till fredagen den 18 juli 2014

                  Torsdagen den 24 juli 2014

                  Från måndagen den 22 till fredagen den 26 december 2014

                  Onsdagen den 7 januari 2015

      BILAGA IV

                  Datum för meddelanden om erbjudna kvantiteter vanligt vete enligt artikel 13.2 b i förordning (EU) nr 1272/2009

                  Period för meddelanden om erbjudna kvantiteter vanligt vete enligt artikel 13.3 i förordning (EU) nr 1272/2009

                  Sista datum för kommissionens beslut avseende de kvantiteter vanligt vete som erbjuds i de aktuella meddelandena

                  Onsdagen den 16 april 2014

                  Från måndagen den 14 till måndagen den 21 april 2014

                  Torsdagen den 24 april 2014

                  Onsdagen den 28 maj 2014

                  Från måndagen den 26 till fredagen den 30 maj 2014

                  Onsdagen den 4 juni 2014

                  Onsdagen den 24 december 2014
                  Onsdagen den 31 december 2014

                  Från onsdagen den 17 december 2014 till fredagen den 2 januari 2015

                  Onsdagen den 7 januari 2015


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 581/2012 av den 29 juni 2012 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från och med den 1 juli 2012

text:
               30.6.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 171/10

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 581/2012
   av den 29 juni 2012
   om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från och med den 1 juli 2012
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 642/2010 av den 20 juli 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (vanligt vete, för utsäde), ex 1001 99 00 (vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 samt 1007 90 00 motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

               (2)

               För beräkning av den importtull som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska enligt punkt 2 i den artikeln representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga.

               (3)

               Enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (vanligt vete, för utsäde), ex 1001 99 00 (vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 samt 1007 90 00 beräknas på det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 5 i den förordningen.

               (4)

               De importtullar bör fastställas som ska gälla från och med den 1 juli 2012 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft.

               (5)

               Den här förordningen bör träda i kraft samma dag som den offentliggörs, eftersom denna åtgärd måste tillämpas fortast möjligt efter det att uppdaterade uppgifter har tillhandahållits.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Inom den spannmålssektor som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska från och med den 1 juli 2012 de importtullar gälla som fastställs i bilaga I till den här förordningen och på grundval av beräkningsgrunderna i bilaga II.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 29 juni 2012.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 187, 21.7.2010, s. 5.

      BILAGA I

         Importtullar från och med den 1 juli 2012 för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007

                  KN-nummer

                  Varuslag

                  Importtull (1)

                  (EUR/t)

                  1001 19 00
                  1001 11 00

                  Durumvete av hög kvalitet

                  0,00

                  av medelhög kvalitet

                  0,00

                  av låg kvalitet

                  0,00

                  ex 1001 91 20

                  Vanligt vete, för utsäde

                  0,00

                  ex 1001 99 00

                  Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

                  0,00

                  1002 10 00
                  1002 90 00

                  Råg

                  0,00

                  1005 10 90

                  Utsädesmajs annan än hybridmajs

                  0,00

                  1005 90 00

                  Majs av annat slag än för utsäde (2)

                  0,00

                  1007 10 90
                  1007 90 00

                  Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

                  0,00

         (1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EU) nr 642/2010 ska importtullen sätta ned med

                  —

                  3 euro/ton om lossningshamnen i unionen ligger vid Medelhavet (bortom Gibraltarsundet) eller vid Svarta havet och varorna anländer från Atlanten eller via Suez-kanalen,

                  —

                  2 euro/ton om lossningshamnen i unionen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Förenade kungariket eller vid atlantkusten på den iberiska halvön och varorna anländer från Atlanten.

         (2)  Om villkoren i artikel 3 i förordning (EU) nr 642/2010 är uppfyllda, har importören rätt till en schablonmässig minskning med 24 euro/ton.

      BILAGA II

         Beräkningsgrunder för importtullarna enligt bilaga I

      15.6.2012-28.6.2012

                  1.

                  Medelvärden under referensperioden enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

                              (EUR/t)

                              Vanligt vete (1)

                              Majs

                              Durumvete, hög kvalitet

                              Durumvete, medelhög kvalitet (2)

                              Durumvete, låg kvalitet (3)

                              Börs

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Börsnotering

                              258,64

                              192,65

                              —

                              —

                              —

                              Fob-pris USA

                              —

                              —

                              235,23

                              225,23

                              205,23

                              Tillägg för Mexikanska golfen

                              —

                              23,48

                              —

                              —

                              —

                              Tillägg för Stora sjöarna

                              43,36

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Medelvärden under referensperioden enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

                              Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

                              17,04 EUR/t

                              Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

                              52,19 EUR/t

         (1)  Bidrag med 14 euro/ton ingår (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

         (2)  Avdrag med 10 euro/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

         (3)  Avdrag med 30 euro/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/304 av den 2 mars 2016 om införande av ett namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [GTS])

text:
               4.3.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 58/28

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/304
   av den 2 mars 2016
   om införande av ett namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [GTS])
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 15.1 och 52.3 a, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med artikel 50.2 b i förordning (EU) nr 1151/2012 har Österrikes ansökan om registrering av namnen ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte Fieno”/”Lait de Foin”/”Leche de heno” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
                   (2).

               (2)

               Den 17 december 2014 mottog kommissionen tre meddelanden om invändningar från Tyskland (som lämnats in av Naturland – Verband für ökologischen Landbau eV, Gläeserne Molkerei GmbH och Bauernverband Mecklenburg-Vorpommern eV), som även innehöll respektive motivering till invändningarna. Den 30 december 2014 ingavs ett meddelande om invändning direkt till kommissionen av den tyska sammanslutningen VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau eV). Den 5 januari 2015 skickade Tyskland till kommissionen ett annat meddelande om invändning (som lämnats in av Deutsche Heumilchgesellschaft mbH).

               (3)

               Det inleddes inte något invändningsförfarande på grundval av det meddelande som skickats direkt till kommissionen av VHM. Enligt artikel 51.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 får fysiska och juridiska personer som har ett berättigat intresse, som är etablerade eller bosatta i en annan medlemsstat än den från vilken en ansökan kommer, lämna in ett meddelande om invändning till den medlemsstat där de är etablerade. VHM hade därför inte rätt att lämna in ett meddelande om invändning eller en invändning direkt till kommissionen.

               (4)

               Det inleddes inte något invändningsförfarande på grundval av det meddelande som Tyskland skickade in den 5 januari 2015. Enligt artikel 51.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 ska ett meddelande om invändning lämnas in inom tre månader från dagen för offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning. Det meddelande om invändning som mottogs den 5 januari 2015 inkom inte inom tidsfristen.

               (5)

               Kommissionen granskade de tre invändningar som Tyskland skickade in den 17 december 2014 och fann att de kunde tas upp till prövning. Genom en skrivelse av den 19 februari 2015 uppmanade kommissionen därför de berörda parterna att inleda lämpliga samråd för att sinsemellan försöka nå en överenskommelse i enlighet med sina interna förfaranden.

               (6)

               Den invändning som grundade sig på det meddelande som Tyskland skickade in den 17 december 2014 med hänvisning till den invändning som lämnats in av Naturland – Verband für ökologischen Landbau eV drogs tillbaka.

               (7)

               Tidsfristen för samrådet förlängdes med ytterligare tre månader.

               (8)

               Österrike och Tyskland nådde en överenskommelse, som anmäldes till kommissionen den 10 augusti 2015.

               (9)

               Innehållet i överenskommelsen mellan Österrike och Tyskland bör beaktas, eftersom det är förenligt med bestämmelserna i förordning (EU) nr 1151/2012 och annan EU-lagstiftning.

               (10)

               Vissa uppgifter i produktspecifikationen har ändrats. Det rör sig om möjligheten att dela in de producerande företagen i separata enheter, kompletterande former av foder i den obligatoriska andelen grovfoder på 75 % beräknat som årsgenomsnitt, tillstånd att använda grön kompost för gödsling och en mildring av villkoren för produktion av fuktigt hö och hösilage och för produktion och lagring av ensilage.

               (11)

               Dessa faktorer utgör inte väsentliga ändringar enligt artikel 51.4 i förordning (EU) nr 1151/2012. Den ändrade produktspecifikation bör därför inte offentliggöras för att invändningar ska kunna inges. Den bör emellertid bifogas denna förordning i informationssyfte.

               (12)

               I den överenskommelse som nåtts av de berörda parterna fastställs också att en tvåårig övergångsperiod bör beviljas de nuvarande producenterna av produkter med namnen ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno” för att de gradvis ska kunna uppfylla produktspecifikationen. Dessutom bör de produkter som vid den tidpunkten ännu inte saluförts få släppas ut på marknaden till dess att lagren är uttömda.

               (13)

               Kommissionen anser att skyddet av garanterade traditionella specialiteter bör anpassas med hänsyn till intressena hos producenter och aktörer som lagligen använt dessa namn hittills. Med hänsyn till ovannämnda slutsatser som parterna enats om och målen för förordning (EU) nr 1151/2012 och på grundval av artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1151/2012, vilken är tillämplig analogt även på garanterade traditionella specialiteter, bör det därför beviljas en övergångsperiod på två år för producenterna att använda namnen ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de foin”/”Leche de heno” utan att uppfylla produktspecifikationen, i kombination med tillstånd att, efter det att tvåårsperioden har löpt ut, fortsätta att släppa ut produkter som inte uppfyller produktspecifikationen på marknaden tills lagren har uttömts, så att en anpassning till produktspecifikationen kan ske gradvis. Sådana produkter bör emellertid inte saluföras med beteckningen ”garanterad traditionell specialitet”, förkortningen ”GTS” eller den därtill hörande unionssymbolen.

               (14)

               Mot bakgrund av ovanstående bör namnen ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de Foin”/”Leche de heno” föras in i registret över garanterade traditionella specialiteter.

               (15)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Namnen ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de Foin”/”Leche de heno” (GTS) ska föras in i registret.
   Namnen i första stycket avser en produkt i klass 1.4 Andra produkter från djur (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör etc.) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).
   Artikel 2
   Den konsoliderade produktspecifikationen återfinns i bilagan till denna förordning.
   Artikel 3
   Namnen ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de Foin”/”Leche de heno” får användas för att beteckna produkter som inte uppfyller produktspecifikationen för ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de Foin”/”Leche de heno” under en period på två år räknat från dagen för denna förordnings ikraftträdande. När de namnen används med hänvisning till produkter som inte uppfyller produktspecifikationen får namnen inte åtföljas av beteckningen ”garanterad traditionell specialitet”, förkortningen ”GTS” eller den därtill hörande unionssymbolen.
   Efter utgången av tvåårsperioden ska producenter av ”Heumilch”/”Haymilk”/”Latte fieno”/”Lait de Foin”/”Leche de heno” tillåtas att fortsätta att släppa ut produkter med dessa namn på marknaden, som tillverkats innan denna period löpt ut och som inte uppfyller den produktspecifikation som avses i artikel 2 till dess att lagren har uttömts.
   Artikel 4
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 2 mars 2016.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUT C 340, 30.9.2014, s. 6.

      (3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

      BILAGA

         ANSÖKAN OM REGISTRERING AV EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

      Rådets förordning (EG) nr 509/2006 av den 20 mars 2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (1)

         ”HEUMILCH”/”HAYMILK”/”LATTE FIENO”/”LAIT DE FOIN”/”LECHE DE HENO”

      EG-nr: AT-TSG-0007-01035 – 27.8.2012
      1.   Den ansökande gruppens namn och adress

                  Namn

                  :

                  ARGE Heumilch Österreich

                  Adress

                  :

                  Grabenweg 68, 6020 Innsbruck, ÖSTERRIKE

                  Tfn

                  :

                  +43 512345245

                  E-post

                  :

                  office@heumilch.at

            2.   Medlemsstat eller tredjeland

      Österrike
      3.   Produktspecifikation

      3.1   Namn som ska registreras

      ”Heumilch” (de), ”Haymilk” (en), ”Latte fieno” (it), ”Lait de foin” (fr), ”Leche de heno” (es)
      3.2   Ange om namnet

                  ☐

                  Har en särart i sig

                  ☒

                  Uttrycker särarten hos jordbruksprodukten eller livsmedlet

            Hömjölksproduktion är den mest ursprungliga formen av mjölkproduktion. Mjölken kommer från djur som hålls vid traditionella hållbara mjölkproducerande gårdar. Den största skillnaden mellan vanlig mjölk och hömjölk, och de traditionella dragen hos hömjölksproduktionen, beror på att djuren, precis som i den mest ursprungliga formen av mjölkproduktion, inte utfodras med ensilage. Industrialiseringen och mekaniseringen av jordbruket har sedan 1960-talet i allt högre grad prioriterat produktion av ensilage och därmed trängt undan höbaserat jordbruk. Dessutom innehåller föreskrifterna ett förbud mot djur och foder som i enlighet med gällande lagstiftning ska identifieras som genetiskt modifierade.
      Utfodringen följer årstiderna. Under grönfoderperioden ges djuren färskt gräs och blad liksom hö och foder som är tillåtet enligt punkt 3.6 och under vinterfoderperioden ges de hö och foder som är tillåtet enligt punkt 3.6.
      3.3   Om registrering med förbehåll önskas enligt artikel 13.2 i förordning (EG) nr 509/2006

                  ☒

                  Registrering av benämningen med förbehåll

                  ☐

                  Registrering av benämningen utan förbehåll

            3.4   Produkttyp

      Klass 1.4 Andra produkter från djur
      3.5   Beskrivning av den jordbruksprodukt eller det livsmedel som namnet under punkt 3.1 avser

      Komjölk i enlighet med gällande lagstiftning.
      3.6   Beskrivning av produktionsmetoden för den jordbruksprodukt eller det livsmedel som namnet under punkt 3.1 avser

      Hömjölk produceras under traditionella produktionsförhållanden enligt Heumilchregulativ (”hömjölksföreskrifterna”) och kännetecknas av förbudet mot ensilage och förbudet mot djur och foder som enligt gällande lagstiftning ska identifieras som genetiskt modifierade.

         ”Hömjölksföreskrifterna”

      Hömjölk är en form av komjölk från lakterande kor vilken produceras av mjölkproducenter som åtagit sig att uppfylla följande kriterier: För att bibehålla hömjölkens traditionella karaktär får inga djur eller foder användas som enligt gällande lagstiftning ska identifieras som genetiskt modifierade.
      Hela jordbruksföretaget måste skötas enligt reglerna för hömjölksproduktion.

                  a)

                  Ett jordbruksföretag kan dock vara uppdelat i klart definierade produktionsenheter som inte alla måste skötas enligt dessa regler. Det måste då handla om olika produktionssektorer som går att särskilja från varandra.

                  b)

                  Om inte alla enheter i jordbruksföretaget sköts i enlighet med reglerna för hömjölksproduktion enligt a), måste jordbrukaren hålla de djur som används för hömjölksproduktion skilda från djur som används i de andra enheterna, och dokumentera åtskillnaden på lämpligt sätt.

         Tillåtet foder

                  —

                  Utfodringen sker huvudsakligen med färskt gräs samt färska baljväxter och blad under grönperioden och med hö under vinterfoderperioden.

                  —

                  Följande räknas och är tillåtet som kompletterande grovfoder: Grönfoderraps, grönmajs, foderråg, foderbetor och pelleterat foder av hö, lusern och majs, samt likvärdigt foder.

                  —

                  Grovfodret måste stå för minst 75 % av torrsubstansen i fodret under ett år.

                  —

                  Spannmål som vete, korn, havre, rågvete, råg och majs är tillåtet i marknadsanpassad form eller i blandningar med exempelvis kli och pellets.

                  —

                  Bondbönor, foderärter, lupiner, oljehaltiga frukter samt extrakterat skrå och extrakterade foderkakor får användas i fodret.

         Förbjudet foder

                  —

                  Utfodring får inte ske med ensilage, fuktigt hö eller hösilage.

                  —

                  Utfodring får inte ske med biprodukter från bryggerier, brännerier och musterier eller andra biprodukter från livsmedelsindustrin som exempelvis våt drav eller vått foder i bitform, med undantag för torrt foder i bitform och melass som biprodukt från sockerframställning och torrt proteinfoder från restprodukter från spannmål.

                  —

                  Utfodring av lakterande djur får inte ske med blötlagt foder.

                  —

                  Utfodring får inte ske med foder av animaliskt ursprung (mjölk, vassle, köttmjöl osv.), med undantag för mjölk och vassle till kalvar.

                  —

                  Utfodring får inte ske med trädgårds- och fruktavfall, potatis eller urea.

         Gödslingsbestämmelser

                  —

                  Avloppsslam, produkter därav eller kompost från kommunala reningsanläggningar, med undantag för grön kompost, får inte spridas på mjölkleverantörernas jordbruksarealer.

                  —

                  Minst 3 veckor ska löpa mellan spridning av stallgödsel på mjölkleverantörernas jordbruksareal och användning av densamma.

         Användning av kemiska hjälpämnen

                  —

                  Endast selektiv användning av kemiskt syntetiska växtskyddsmedel, enligt fackmässiga instruktioner från lantbrukskonsulenter samt punktbekämpning av mjölkleverantörers grönfoderareal är tillåten.

                  —

                  Godkända flugsprejer i stall för mjölkkor får endast användas i de lakterande djurens frånvaro.

         Förbud gällande mjölkleverans

                  —

                  Leverans av hömjölk får tidigast ske tio dagar efter kalvning.

                  —

                  Vid användning av kor som utfodrats med ensilage ska en väntetid på minst 14 dagar iakttas.

                  —

                  Alpkor som normalt sett utfodras med ensilage ska ställas om till ensilagefri utfodring 14 dagar innan de drivs upp i bergen. Om så inte sker får mjölken endast användas som hömjölk efter 14 dagars bete på bergsängar (som tillhör leverantören av hömjölk). På bergsängarna får ensilage varken produceras eller användas för utfodring.

         Förbud mot genetiskt modifierade livsmedel och foder

                  —

                  För att bibehålla hömjölkens traditionella karaktär får inga djur eller foder användas som enligt gällande lagstiftning ska identifieras som genetiskt modifierade.

         Övriga föreskrifter

                  —

                  Ensilage får inte produceras eller lagras.

                  —

                  Inga typer av rundbalar inslagna i folie får produceras eller lagras.

                  —

                  Fuktigt hö eller hösilage får inte produceras.

            3.7   Ange särdrag hos jordbruksprodukten eller livsmedlet

      Hömjölk skiljer sig från vanlig komjölk genom dess speciella produktionsförhållanden i enlighet med hömjölksföreskrifterna, punkt 3.6.
      Vid undersökningar som utfördes vid Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft i Rotholz kunde Dr Ginzinger m.fl. 1995 respektive 2001 konstatera att 65 % av mjölkproverna från produktion med ensilageutfodring innehöll över 1 000 klostridiesporer per liter. Vid en undersökning av levererad mjölk vid en storskalig ostfabrik låg värdet på över 10 000 klostridiesporer per liter för 52 % av proverna. När det gäller ensilagefria hömjölksprover låg värdet för klostridiesporer per liter på under 200 för 85 % av proverna och på mellan 200 och 300 för 15 % av proverna. Hömjölk innehåller, på grund av den särskilda utfodringsmetoden, en väsentligt lägre halt av klostridiesporer. Produktion av hårdost av obehandlad hömjölk leder därmed till färre allvarliga defekter vad gäller pipor och smak.
      Inom ramen för forskningsprojektet ”Einfluss der Silage auf die Milchqualität” (inverkan av ensilage på mjölkkvalitet) undersöktes smaken hos mjölk som producerats med eller utan ensilageutfodring (Ginzinger och Tschager, Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft, Rotholz, 1993). För 77 % av proverna av mjölk som producerats med höutfodring konstaterades ingen smakdefekt. För proverna av mjölk som producerats med ensilageutfodring (vanlig mjölk) uppgick andelen utan smakdefekt däremot endast till 29 %. Även för mjölkprover från tankbilar för mjölk konstaterades en entydig skillnad. För 94 % av proverna av ensilagefri hömjölk konstaterades ingen smakdefekt. För mjölk som producerats med hjälp av ensilageutfodring uppgick andelen utan smakdefekt däremot endast till 45 %.
      I ett examensarbete vid Wiens universitet (Schreiner, Seiz och Ginzinger, 2011) kunde det påvisas att hömjölk, på grund av den grovfoder- och betesmarksbaserade utfodringen, uppvisade en ungefär dubbelt så hög halt av Omega 3-fettsyror och konjugerade linolsyror jämfört med vanlig mjölk.
      3.8   Traditionella drag hos jordbruksprodukten eller livsmedlet

      Produktionen av hömjölk och dess vidare förädling är lika gammal som hållningen av mjölkkor inom jordbruket (ca 400-talet f.Kr.). Redan på medeltiden producerades i de lägre liggande områdena i Alperna och i bergen i Tyrolen ost av hömjölk vid så kallade ”Schwaighöfen”. Ordet ”Schwaig” kommer från medelhögtyskan och betecknar en speciell form av bebyggelse och framförallt, jordbrukstyp, i alpområdet. ”Schwaighöfe” grundades ofta som permanent bebyggelse av jordägarna själva och tjänade som boskapsgårdar framförallt för mejerinäringen (i synnerhet osttillverkningen). Det går att påvisa att ”Schwaighöfe” förekommit i Tyrolen och Salzburg sedan 1100-talet. I bergsområdena förknippades hömjölk ursprungligen med tillverkningen av hårdost från obehandlad mjölk. Redan runt år 1900 infördes föreskrifter (mjölkföreskrifter) om ensilagefri mjölk lämpad för tillverkning av hårdost. Ur dessa skapades omkring 1950 i Österrike mjölkföreskrifterna för förbundsländerna Vorarlberg, Tyrolen och Salzburg. Dessa mjölkföreskrifter harmoniserades 1975 och utfärdades av Milchwirtschaftsfond (mejeriindustrifonden) som bestämmelser för mjölk som lämpar sig för hårdost (Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch [bestämmelser om mottagning av mjölk som lämpar sig för hårdost] Österreichische Milchwirtschaft, häfte 14, bilaga 6, nr 23 c, av den 21 juli 1975). I syfte att ombesörja tillgången på råvaran hömjölk (även ensilagefri mjölk eller mjölk som lämpar sig för tillverkning av hårdost) för de ostfabriker som använder obehandlad mjölk utfärdade den tidigare myndigheten för mejerisektorn i Österrike fram till 1993 områdesvisa ensilageförbud för vissa produktionsområden. 1995 förlängdes de områdesvisa ensilageförbuden av förbundsministeriet för jord- och skogsbruk, miljö samt vattenförvaltning genom Maßnahme Silageverzicht (åtgärd för avstående från ensilage) i riktlinjerna för att främja ett miljövänligt, extensivt jordbruk som värnar den naturliga livsmiljön (Österreichisches Programm für umweltgerechte Landwirtschaft: ÖPUL).
      Traditionellt har utfodring uppe i bergen alltid skett i enlighet med hömjölkskriterierna. Från Wildschönauer Holzalm i Tyrolen finns det dokument och urkunder från 1544 om osttillverkning uppe i bergen.
      Sedan början av 1980-talet har en del hömjölksbönder bedrivit jordbruk enligt biologiska och ekologiska kriterier.
      3.9   Minimikrav och kontrollförfaranden som gäller för särarten

      —
      4.   Myndigheter eller organ som kontrollerar att produktspecifikationen följs

      4.1   Namn och adress

      —
      4.2   Myndighetens eller organets specifika uppgifter

      —

         (1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 1. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 967/2014 av den 12 september 2014 om ändring av förordning (EU) nr 37/2010 vad gäller substansen lufenuron  Text av betydelse för EES

text:
               13.9.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 272/3

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 967/2014
   av den 12 september 2014
   om ändring av förordning (EU) nr 37/2010 vad gäller substansen lufenuron
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (1), särskilt artikel 14 jämförd med artikel 17,
   med beaktande av Europeiska läkemedelsmyndighetens yttrande, avgivet av kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, och
   av följande skäl:

               (1)

               Gränsvärden för högsta tillåtna resthalter (nedan kallade MRL-värden) för farmakologiskt aktiva substanser som är avsedda att i unionen användas i veterinärmedicinska läkemedel för livsmedelsproducerande djur eller i biocidprodukter som används vid djurhållning ska fastställas i enlighet med förordning (EG) nr 470/2009.

               (2)

               Farmakologiskt aktiva substanser och deras klassificering med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel anges i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 37/2010 (2).

               (3)

               En ansökan om att MRL-värden ska fastställas för lufenuron när det gäller laxfiskar har lämnats in till Europeiska läkemedelsmyndigheten.

               (4)

               Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel rekommenderade att ett MRL-värde fastställs för lufenuron i muskel och skinn i naturliga proportioner från laxfiskar.

               (5)

               Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 470/2009 ska Europeiska läkemedelsmyndigheten överväga att tillämpa de MRL-värden som fastställts för en farmakologiskt aktiv substans för ett visst livsmedel på ett annat livsmedel som härrör från samma djurslag, eller de MRL-värden som fastställts för en farmakologiskt aktiv substans för ett eller flera djurslag på andra djurslag.

               (6)

               Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel har rekommenderat att MRL-värdet för lufenuron för laxfiskar extrapoleras till andra fiskar.

               (7)

               Förordning (EU) nr 37/2010 bör därför ändras så att den omfattar substansen lufenuron för fisk.

               (8)

               De berörda parterna bör medges en rimlig övergångsperiod för att vidta de åtgärder som kan krävas för att följa det nya MRL-värdet.

               (9)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilagan till förordning (EU) nr 37/2010 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Den ska tillämpas från och med den 12 november 2014.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 12 september 2014.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EUT L 152, 16.6.2009, s. 11.

      (2)  Kommissionens förordning (EU) nr 37/2010 av den 22 december 2009 om farmakologiskt aktiva substanser och deras klassificering med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (EUT L 15, 20.1.2010, s. 1).

      BILAGA
      I tabell 1 i bilagan till förordning (EU) nr 37/2010 ska en post för följande substans införas i alfabetisk ordning:

                     Farmakologiskt aktiv substans

                     Restmarkör

                     Djurslag

                     MRL

                     Målvävnader

                     Andra bestämmelser (i enlighet med artikel 14.7 i förordning (EG) nr 470/2009)

                     Terapeutisk klassificering

                     ”Lufenuron
                     (RS-isomerer)

                     Lufenuron
                     (RS-isomerer)

                     Fisk

                     1 350 μg/kg

                     Muskel och skinn i naturliga proportioner

                     Ingen uppgift

                     Antiparasitmedel/Medel mot ektoparasiter”


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 758/2012 av den 20 augusti 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               21.8.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 223/51

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 758/2012
   av den 20 augusti 2012
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 20 augusti 2012.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MK

                  57,4

                  ZZ

                  57,4

                  0707 00 05

                  MK

                  66,1

                  TR

                  104,5

                  ZZ

                  85,3

                  0709 93 10

                  TR

                  104,4

                  ZZ

                  104,4

                  0805 50 10

                  AR

                  90,5

                  CL

                  88,4

                  TR

                  95,0

                  UY

                  87,9

                  ZA

                  92,5

                  ZZ

                  90,9

                  0806 10 10

                  BA

                  61,1

                  EG

                  202,2

                  TR

                  139,4

                  ZZ

                  134,2

                  0808 10 80

                  AR

                  168,7

                  BR

                  105,8

                  CL

                  126,2

                  NZ

                  123,8

                  ZA

                  99,8

                  ZZ

                  124,9

                  0808 30 90

                  AR

                  111,1

                  TR

                  140,9

                  ZA

                  104,4

                  ZZ

                  118,8

                  0809 30

                  TR

                  152,4

                  ZZ

                  152,4

                  0809 40 05

                  BA

                  65,9

                  IL

                  91,1

                  ZZ

                  78,5

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Rådets genomförandeförordning (EU) nr 205/2013 av den 7 mars 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 infördes på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina till att omfatta import av vissa fästanordningar av rostfritt stål som avsänts från Filippinerna, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Filippinerna eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom den förordningen infördes för import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Malaysia och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia och Thailand eller inte

text:
               12.3.2013

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 68/1

         RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 205/2013
   av den 7 mars 2013
   om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 infördes på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina till att omfatta import av vissa fästanordningar av rostfritt stål som avsänts från Filippinerna, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Filippinerna eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom den förordningen infördes för import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Malaysia och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia och Thailand eller inte
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 13,
   med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
   av följande skäl:
   1.   FÖRFARANDE

   1.1   Gällande åtgärder

               (1)

               Genom genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 24,7 % på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) för alla företag utom de som anges i artikel 1.2 i den förordningen, efter översynen vid giltighetstidens utgång av de åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 1890/2005 (3) (nedan kallad den ursprungliga förordningen). Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna eller de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

         1.2   Inledande

               (2)

               Sedan Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen), efter samråd med rådgivande kommittén, slagit fast att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, har den beslutat att på eget initiativ undersöka ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina och att göra import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Malaysia, Thailand och Filippinerna, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia, Thailand och Filippinerna eller inte, till föremål för registrering.

               (3)

               Undersökningen inleddes den 15 juni 2012 genom kommissionens förordning (EU) nr 502/2012 (4) (nedan kallad förordningen om inledande).

               (4)

               Enligt den prima facie-bevisning som kommissionen förfogade över, inträffade efter införandet av de åtgärder som fastställdes i den ursprungliga undersökningen en betydande förändring i handelsmönstret när det gäller export från Kina, Malaysia, Thailand och Filippinerna till unionen, för vilken det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller motivering än införandet av de åtgärder som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Denna förändring hävdades ha sin grund i omlastning av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina via Malaysia, Thailand och Filippinerna till unionen.

               (5)

               Bevisningen pekade vidare på att de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna undergrävdes både när det gäller kvantitet och pris. Bevisningen tydde på att denna ökade import från Malaysia, Thailand och Filippinerna skedde till priser som låg under det icke-skadevållande pris som fastställts i den ursprungliga undersökningen, justerat för de ökade råvarukostnaderna.

               (6)

               Slutligen fanns det bevisning som tydde på att priserna för vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Malaysia, Thailand och Filippinerna dumpades i förhållande till det normalvärde som tidigare fastställts vid den ursprungliga undersökningen, justerat för de ökade råvarukostnaderna.

         1.3   Undersökning

               (7)

               Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Malaysia, Thailand och Filippinerna, de exporterande tillverkarna i dessa länder, de importörer i unionen som man visste var berörda samt unionsindustrin om inledandet av undersökningen.

               (8)

               Formulär för ansökan om befrielse skickades till de tillverkare/exportörer i Malaysia, Thailand och Filippinerna som kommissionen kände till eller via de berörda ländernas beskickningar i EU. Frågeformulär skickades till de tillverkare/exportörer i Kina som kommissionen kände till eller via Kinas beskickning i EU. Frågeformulär skickades även till de kända importörerna i unionen.

               (9)

               De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Samtliga parter underrättades om att bristande samarbete skulle kunna medföra tillämpning av artikel 18 i grundförordningen och att avgöranden skulle komma att träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

               (10)

               Sju malaysiska, sex thailändska och tre filippinska tillverkare/exportörer och deras närstående företag i Kina har i tillämpliga fall besvarat formulären för ansökan om befrielse. Ansökningarna från två malaysiska, ett thailändskt och ett filippinskt företag avvisades av formella skäl, eftersom företagen i fråga antingen befanns inte vara tillverkare av den produkt som är föremål för undersökning eller inte ville samarbeta sedan formuläret för ansökan om befrielse lämnats in eller för att formuläret lämnats i ett mycket sent skede av undersökningen.

               (11)

               Frågeformuläret besvarades av två kinesiska exportörer och fyra importörer/grupper av importörer i unionen.

               (12)

               Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos följande företag:

                           —

                           MCP Precision Sdn. Bhd. (Malaysia)

                           —

                           Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd. (Malaysia)

                           —

                           Tigges Fastener Technology Sdn. Bhd. (Malaysia) och dess närstående handelsföretag Tigges Fastener Trading Sdn. Bhd. (Malaysia)

                           —

                           Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd. (Malaysia)

                           —

                           Well Union Metal Sdn. Bhd. (Malaysia) och dess närstående företag i Taiwan: Linkwell Industry och Linkfast Industry

                           —

                           A.B.P. Stainless Steel Fastener Co., Ltd (Thailand)

                           —

                           Dura Fasteners Co., Ltd (Thailand)

                           —

                           Taiyo Fasteners Co., Ltd (Thailand)

                           —

                           Tong Heer Fasteners Co., Ltd (Thailand)

                           —

                           TPC Stainless & Steel Fasteners Co., Ltd (Thailand) och dess närstående företag TPC Fasteners Co. Ltd, Thai Phaisarn Fastening Co. Ltd och Phaisarn Fastening Ltd Part. (Thailand)

                           —

                           Multi-Tek Fasteners Inc. (Filippinerna) och dess närstående företag i Taiwan Multi-Tek Fasteners & Parts Manufacturer Inc.

                           —

                           Phil Shin Works Corporation (Filippinerna)

                           —

                           Rosario Fasteners Corporation (Filippinerna) och dess närstående företag i Taiwan Lu Chu Shin Yee Works Co., Ltd

         1.4   Referensperiod och undersökningsperiod

               (13)

               Referensperioden (i tabeller nedan kallad RP), dvs. den period för vilken mervärdestester och beräkningar av dumpning/målprisunderskridande gjordes, omfattade tolv månader från den 1 april 2011 till och med den 31 mars 2012. Undersökningsperioden, dvs. den period för vilken förändringar i handelsmönster analyserades och eventuellt kringgående undersöktes, omfattade perioden från införandet av de ursprungliga åtgärderna till och med utgången av referensperioden.

         2.   RESULTAT AV UNDERSÖKNINGEN

   2.1   Allmänna påpekanden

               (14)

               I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen bedömdes förekomsten av kringgående på grundval av en undersökning i tur och ordning av om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan Kina, de tre berörda länderna och unionen, om denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen, om det fanns bevisning för att skada förelåg eller för att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser på och/eller kvantiteter av den produkt som är föremål för undersökning och om det fanns bevisning för förekomst av dumpning i förhållande till de normalvärden som tidigare fastställts i den ursprungliga undersökningen, i förekommande fall i enlighet med artikel 2 i grundförordningen.

         2.2   Berörd produkt och produkt som är föremål för undersökning

               (15)

               Den produkt som berörs av det eventuella kringgåendet är vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 (nedan kallad den berörda produkten).

               (16)

               Den produkt som är föremål för undersökning är densamma som den som definieras ovan, men som avsänts från Malaysia, Thailand och Filippinerna, oavsett om det deklarerade ursprunget är Malaysia, Thailand och Filippinerna eller inte, som för närvarande klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten (nedan kallad den undersökta produkten).

               (17)

               Av undersökningen framgick att fästanordningar av rostfritt stål och delar därav, enligt definitionen ovan, som exporteras till unionen från Kina och de som sänds till unionen från Malaysia, Thailand och Filippinerna har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och följaktligen anses de utgöra likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

         2.3   Undersökningsresultat rörande Filippinerna

   2.3.1   Grad av samarbetsvilja

               (18)

               Såsom anges i skäl 10 var det bara tre filippinska företag (varav ett senare befanns inte vara tillverkare eller exportör av den undersökta produkten) som besvarade formuläret för ansökan om befrielse. De samarbetsvilliga företagen stod därmed under referensperioden för 10 % av den filippinska exporten till unionen av den undersökta produkten.

               (19)

               Dessutom besvarade två kinesiska tillverkare/exportörer frågeformuläret, men ingen av dem hade någon export till Filippinerna under undersökningsperioden.

               (20)

               Med hänsyn till den relativt låga graden av samarbete bland de filippinska och kinesiska företagen, måste avgörandena rörande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Filippinerna till unionen och export av den berörda produkten från Kina till Filippinerna träffas på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. I detta fall användes uppgifter från Eurostat för att fastställa sammanlagda importvolymer från Filippinerna till unionen, och kinesisk exportstatistik användes för att fastställa den sammanlagda exporten från Kina till Filippinerna.

               (21)

               När det gäller den kinesiska exportstatistiken bör det noteras att statistik över handelsflöden mellan Kina och Filippinerna avser hela HS-nummer, dvs. en större produktgrupp än den berörda produkten och den undersökta produkten. Med hänsyn till att det fanns en mycket tydlig trend, kan dessa uppgifter emellertid användas för att fastställa en förändring i handelsmönstret.

               (22)

               Slutligen användes de uppgifter som lämnats av de filippinska myndigheterna som en kompletterande informationskälla. Dessa uppgifter var inte tillräckligt heltäckande och detaljerade för att i sig ligga till grund för analysen, men de kunde användas för att kontrollera att undersökningsresultaten stämde när det gäller handelsmönstret.

         2.3.2   Förändring i handelsmönstret

               (23)

               Efter införandet av de ursprungliga åtgärderna för importen från Kina skedde en plötslig och påfallande ökning av importen till unionen från Filippinerna av den undersökta produkten. Från den försumbara nivån på under 100 ton per år 2004–2005 steg den till över 12 000 ton under referensperioden.

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           RP

                           Volym
                           (ton)

                           69

                           23

                           1 369

                           6 048

                           7 046

                           5 406

                           15 580

                           14 528

                           12 075

                              Källa: Eurostat.

               (24)

               Samtidigt ökade exporten från Kina till Filippinerna under åren 2004 till referensperioden kraftigt från 1 100 ton till över 15 000 ton.

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           RP

                           Volym
                           (ton)

                           1 104

                           2 022

                           2 107

                           3 727

                           3 856

                           7 513

                           11 262

                           15 553

                           15 632

                              Källa: Kinesisk exportstatistik (Global Trade Atlas Database).

               (25)

               Siffrorna visar tydligt att importen från Filippinerna till unionen var försumbar 2004 och 2005. Efter införandet av åtgärderna mot Kina skedde dock 2006 en plötslig ökning av importen, som delvis ersatte exporten från Kina till unionsmarknaden sett till volym. Sedan de gällande åtgärderna infördes har exporten från Kina till unionen dessutom minskat kraftigt (70 %). Det ska vidare noteras att uppgifterna från de filippinska myndigheterna bekräftar att bara en liten andel av importen från Kina släpptes för handel på Filippinernas tullområde. Merparten av importen gick till de särskilda ekonomiska zonerna.

         2.3.3   Typ av kringgående

               (26)

               Enligt artikel 13.1 i grundförordningen måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen. Sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning innefattar bl.a. sändning av den produkt som omfattas av åtgärder via tredjeländer.

               (27)

               Det ska noteras att den filippinska exporten från de samarbetsvilliga företagen uppgick till omkring 10 % av den totala filippinska exporten till unionen under referensperioden. Den återstående exporten kan tillskrivas de tillverkare som inte samarbetade vid undersökningen eller ren omlastning. Denna slutsats styrks av de uppgifter som lämnats av de filippinska myndigheterna, särskilt omständigheterna att i) merparten av importen från Kina av den berörda produkten gick till särskilda ekonomiska zoner och inte fördes in på filippinskt tullområde, och ii) antalet faktiska filippinska tillverkare av den undersökta produkten är mycket begränsat.

               (28)

               Det bekräftades därför att det förekom omlastning av produkter med kinesiskt ursprung via Filippinerna.

         2.3.4   Ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen

               (29)

               Undersökningen visade inte på någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för omlastningen än att man ville undvika de gällande åtgärderna med avseende på den berörda produkten. Vid sidan av tullen hittades inga andra faktorer som skulle kunna betraktas som en kompensation för kostnaderna för omlastning, i synnerhet för transport och ny lastning, av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina via Filippinerna.

         2.3.5   Undergrävande av antidumpningstullens positiva verkningar

               (30)

               För att bedöma om den undersökta produkten rörande kvantiteter och priser hade undergrävt de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna för import av den berörda produkten, användes uppgifter från Eurostat som de tillförlitligaste uppgifter som fanns att tillgå om kvantiteter och priser för export från de icke samarbetsvilliga företagen i Filippinerna. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som hade fastställts för unionstillverkarna i den ursprungliga undersökningen. Med tanke på den långa tiden mellan den ursprungliga undersökningsperioden och referensperioden i denna undersökning måste de betydande förändringarna av tillverkningskostnadernas grundläggande delar tas i beaktande. Detta återspeglades i justeringen av det icke-skadevållande priset på grundval av prisökningen för de huvudsakliga råvarorna och, för de återstående delarna av tillverknings- och försäljningskostnaderna, på grundval av variationen i konsumentprisindex i unionen.

               (31)

               Ökningen av importen från Filippinerna till unionen från under 100 ton 2004 till över 12 000 ton under referensperioden betraktades som betydande sett till kvantitet.

               (32)

               Jämförelsen mellan den justerade nivån för undanröjande av skada och det vägda genomsnittliga exportpriset visade på målprisunderskridande.

               (33)

               Slutsatsen var således att de gällande åtgärdernas positiva verkningar undergrävs både när det gäller kvantiteter och priser.

         2.3.6   Bevisning om dumpning

               (34)

               Slutligen undersöktes det i enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen om det fanns belägg för dumpning i förhållande till det normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen.

               (35)

               I den ursprungliga förordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priserna i Taiwan, som i den undersökningen konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina. Med tanke på den långa tiden mellan den ursprungliga undersökningsperioden och referensperioden i denna undersökning måste dock de betydande förändringarna av tillverkningskostnadernas grundläggande delar tas i beaktande. Detta återspeglades i justeringen av normalvärdet på grundval av prisökningen för de huvudsakliga råvarorna och, för de återstående delarna av tillverknings- och försäljningskostnaderna, på grundval av variationen i konsumentprisindex i Taiwan.

               (36)

               Priset för exporten från Filippinerna baserades på tillgängliga uppgifter, dvs. det genomsnittliga exportpriset för vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav under referensperioden enligt uppgifter från Eurostat. Tillgängliga uppgifter användes på grund av den mycket låga samarbetsviljan hos filippinska tillverkare av den undersökta produkten. Det genomsnittliga exportpris som användes för beräkningen kontrollerades mot bakgrund av exportprisnivåerna för de två samarbetsvilliga filippinska exportörerna och de verkade stämma överens.

               (37)

               För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Således gjordes justeringar för olikheter i transport- och försäkringskostnader samt icke återbetalningsbar mervärdesskatt på exportförsäljning i Kina. Eftersom samarbetsviljan hos tillverkarna i Filippinerna och Kina var begränsad, måste justeringarna fastställas på grundval av de mest tillförlitliga uppgifter som fanns att tillgå. Justeringarna för transport- och försäkringskostnader baserades därför på de kostnader per ton som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

               (38)

               I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det justerade vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen jämfördes med de motsvarande vägda genomsnittliga exportpriserna för importen från Filippinerna under referensperioden för denna undersökning, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

               (39)

               Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts på detta sätt visade att dumpning förekom.

         2.4   Undersökningsresultat rörande Malaysia

   2.4.1   Grad av samarbetsvilja

               (40)

               Såsom anges i skäl 10 besvarade sju malaysiska företag formuläret för ansökan om befrielse. Ett av dessa företag tycktes inte vara tillverkare av den undersökta produkten, medan ett annat lämnade ett ofullständigt svar i ett sent skede av undersökningen, och det var därför inte möjligt att komplettera brister och bekräfta de uppgifter och siffror som lämnats. Dessa två formulär för ansökan om befrielse måste därför lämnas utan avseende. De fem återstående samarbetsvilliga malaysiska företagen stod dock under referensperioden för 93 % av den malaysiska exporten till unionen av den undersökta produkten.

         2.4.2   Förändring i handelsmönstret

               (41)

               Efter införandet av de ursprungliga åtgärderna på importen från Kina ökade importen till unionen från Malaysia av den undersökta produkten stadigt. Från en nivå på under 2 000 ton per år 2004–2005 steg den till över 13 000 ton under referensperioden.

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           RP

                           Volym
                           (ton)

                           1 701

                           1 849

                           7 930

                           13 548

                           13 712

                           9 809

                           9 615

                           13 498

                           13 363

                              Källa: Eurostat.

               (42)

               Det bör dock betonas att det efter kontrollbesöken bekräftades att denna ökning av den malaysiska exporten till unionen kan förklaras med den ökade inhemska tillverkningen i Malaysia under samma period. De samarbetsvilliga företagen, som konstaterades vara malaysiska tillverkare som inte ägnar sig åt kringgående, står för 93 % av exporten till unionen. Undersökningen visade att bara ett av dessa företag omlastade den berörda produkten, men denna verksamhet gällde bara en liten del av dess försäljning och upphörde 2009. Inget av de samarbetsvilliga företagen konstaterades heller medverka i den montering där de kinesiska delarna eller halvfabrikaten skulle användas.

               (43)

               Mot denna bakgrund dras slutsatsen att den ökade importen från Malaysia motiveras av en ökad inhemsk tillverkning. Förändringen i handelsmönstret mellan Malaysia och unionen beror alltså inte på kringgående.

         2.5   Undersökningsresultat rörande Thailand

   2.5.1   Grad av samarbetsvilja

               (44)

               Såsom anges i skäl 10 besvarade sex thailändska företag formuläret för ansökan om befrielse. Ett av dessa företag ville inte samarbeta i den fortsatta undersökningen, och det var därför inte möjligt att komplettera brister eller på plats kontrollera de uppgifter och siffror som lämnats. Svaret på formuläret för ansökan om befrielse lämnades därför utan avseende. De fem återstående samarbetsvilliga thailändska företagen stod dock under referensperioden för 67 % av den thailändska exporten till unionen av den undersökta produkten.

         2.5.2   Förändring i handelsmönstret

               (45)

               Efter införandet av de ursprungliga åtgärderna för importen från Kina utvecklades importen till unionen från Thailand av den undersökta produkten på följande sätt:

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           RP

                           Volym
                           (ton)

                           5 373

                           3 308

                           1 290

                           850

                           453

                           128

                           367

                           5 546

                           6 715

                              Källa: Eurostat.

               (46)

               Analyser av exporten från Thailand till unionen måste göras mot bakgrund av det faktum att Thailand, i likhet med Kina, från november 2005 omfattades av unionens antidumpningsåtgärder (5). Dessa åtgärder upphörde att gälla i november 2010. Därefter ökade den thailändska exporten till unionen kraftigt – från 367 ton 2010 till över 5 500 ton 2011 och över 6 700 ton under referensperioden.

               (47)

               Det bör dock noteras att den thailändska exporten under referensperioden av den undersökta produkten inte är mycket högre i absoluta tal än 2004 innan antidumpningsåtgärderna infördes för Kina och Thailand. I relativa tal (som andel av unionens totala import) sjönk importen från Thailand i själva verket från nästan 12 % till 7 %.

               (48)

               Undersökningen avslöjade inte någon omlastnings- eller monteringsverksamhet där de kinesiska delarna eller halvfabrikaten skulle användas. Med hänsyn till att exporten från Thailand före införandet av antidumpningsåtgärder definitivt utgjordes av produkter som faktiskt tillverkats i Thailand, är det svårt att dra slutsatsen att den aktuella exporten, som är ungefär lika stor, skulle ha ett annat ursprung. Det bör också betonas att de två största thailändska tillverkare som samarbetade i den här undersökningen också förekom i den ursprungliga undersökningen mot Thailand.

               (49)

               Mot denna bakgrund dras slutsatsen att den ökade importen från Thailand i stor utsträckning motiveras av inhemsk tillverkning. Förändringen i handelsmönstret mellan Thailand och unionen beror alltså inte på kringgående.

         3.   ÅTGÄRDER

               (50)

               Med tanke på ovanstående drogs slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning via Filippinerna i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.

               (51)

               I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande åtgärderna för import av den berörda produkten utvidgas till att även omfatta import av den produkt som är föremål för undersökning, dvs. samma produkt men som avsänts från Filippinerna, oavsett om det deklarerade ursprunget är Filippinerna eller inte.

               (52)

               Med tanke på den låga graden av samarbetsvilja i den här undersökningen bör de åtgärder som ska utvidgas vara de åtgärder som fastställs i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 för ”alla övriga företag” från Kina, dvs. en slutgiltig antidumpningstull på 27,4 % som ska tillämpas på nettopriset fritt vid unionens gräns, före tull.

               (53)

               I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen som föreskriver att eventuella utvidgade åtgärder ska tillämpas på import till unionen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Filippinerna.

         4.   AVSLUTANDE AV UNDERSÖKNINGEN RÖRANDE IMPORT FRÅN MALAYSIA OCH THAILAND

               (54)

               Mot bakgrund av undersökningsresultaten i fråga om Malaysia och Thailand bör undersökningen rörande eventuellt kringgående av antidumpningsåtgärder genom import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Malaysia och Thailand avslutas, och registreringen av import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Malaysia och Thailand, som infördes genom förordningen om inledande, bör upphöra.

         5.   ANSÖKNINGAR OM BEFRIELSE FRÅN TULL

               (55)

               Såsom förklaras i skäl 10 besvarade 16 företag i Malaysia, Thailand och Filippinerna formuläret för ansökan om befrielse från de eventuella utvidgade åtgärderna i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen.

               (56)

               Ansökningarna om befrielse från de malaysiska och de thailändska företagen bedömdes inte, eftersom åtgärderna inte utvidgas till dessa två länder.

               (57)

               Ett av de tre filippinska företag som ansökte om befrielse konstaterades varken tillverka eller exportera den produkt som är föremål för undersökning under undersökningsperioden, och inga slutsatser kunde dras om dess verksamhet. Företaget kan därför inte beviljas befrielse i detta skede. Skulle det emellertid efter utvidgningen av de gällande antidumpningsåtgärderna visa sig att villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen är uppfyllda, kan företaget begära en översyn av sin situation.

               (58)

               Efter kontrollbesöken bekräftades det att de två återstående filippinska exporterande tillverkarna var autentiska. Därför dras slutsatsen att dessa företag inte ägnade sig åt kringgående och de kan därmed beviljas befrielse.

               (59)

               I detta fall anses särskilda åtgärder krävas för att säkerställa att befrielsen från tull tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder består i ett krav på uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utvidgade antidumpningstullen.

               (60)

               Övriga filippinska tillverkare som inte gav sig till känna i samband med detta förfarande och inte exporterade den produkt som är föremål för undersökning under undersökningsperioden, och som har för avsikt att inge en ansökan om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen, kommer att uppmanas att fylla i ett formulär för ansökan om befrielse så att kommissionen kan bedöma ansökan. Kommissionen gör vanligen även ett kontrollbesök på plats. Befrielse kan beviljas under förutsättning att villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen är uppfyllda Om en befrielse är motiverad får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom ett beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 befrias från den tull som utvidgas genom den här förordningen.

         6.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

               (61)

               Alla berörda parter informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som lett fram till ovannämnda slutsatser, och de ombads lämna synpunkter. Inga synpunkter har inkommit efter meddelandet av uppgifter.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   Den slutgiltiga antidumpningstull som gäller ”alla övriga företag” från Kina och som infördes genom artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina utvidgas härmed till att omfatta import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Filippinerna, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Filippinerna eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 och ex 7318 15 70 (Taric-nummer 7318121011, 7318121091, 7318141011, 7318141091, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 och 7318157081), med undantag av de produkter som tillverkas av de företag som anges nedan:

               Företag

               Taric-tilläggsnummer

               Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Filippinerna

               B355

               Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filippinerna

               B356

         2.   Den befrielse från tull som beviljats de företag som uttryckligen nämns i punkt 1 i den här artikeln eller som beviljas av kommissionen i enlighet med artikel 3.2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura, som ska uppfylla de krav som anges i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den antidumpningstull som införs genom punkt 1 i den här artikeln tillämpas.
   3.   Den tull som utvidgas genom punkt 1 i den här artikeln ska tas ut på import som avsänts från Filippinerna, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Filippinerna eller inte, och som registrerats i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) nr 502/2012 samt artiklarna 13.3 och 14.5 i förordning (EG) nr 1225/2009, med undantag av de produkter som tillverkats av de företag som anges i punkt 1.
   4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Undersökningen rörande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts genom genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 på import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav som avsänts från Malaysia och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia och Thailand eller inte, ska avslutas.
   Artikel 3
   1.   Ansökningar om befrielse från den tull som utvidgas genom artikel 1 ska göras skriftligen på ett av Europeiska unionens officiella språk och ska vara undertecknade av en person som har rätt att företräda det ansökande företaget. Ansökan ska sändas till följande adress:

               Europeiska kommissionen

               Generaldirektoratet för handel

               Direktorat H

               Kontor: N-105 08/20

               1049 Bryssel

               BELGIEN

               Fax + 32 2 295 65 05

         2.   I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom ett beslut tillåta att import från de företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom genomförandeförordning (EU) nr 2/2012 befrias från den tull som utvidgas genom artikel 1.
   Artikel 4
   Tullmyndigheterna ska upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 2 i förordning (EU) nr 502/2012.
   Artikel 5
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 7 mars 2013.

            På rådets vägnar

         A. SHATTER

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUT L 5, 7.1.2012, s. 1.

      (3)  EUT L 302, 19.11.2005, s. 1.

      (4)  EUT L 153, 14.6.2012, s. 8.

      (5)  EUT L 302, 19.11.2005, s. 1.

      BILAGA
      Den giltiga faktura som avses i artikel 1.2 ska innehålla en försäkran som har undertecknats av en anställd vid den företagsenhet som utfärdar fakturan och ska ha följande format:

                  1.

                  Den anställdes namn och befattning vid den företagsenhet som utfärdar fakturan.

                  2.

                  Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de (kvantitet) (berörd produkt) som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (berört land). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

                  3.

                  Datum och namnteckning.