title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/865 av den 4 juni 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

text:
               5.6.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 139/12

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/865
   av den 4 juni 2015
   om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
   av följande skäl:
   A.   FÖRFARANDE

   1.   Gällande åtgärder

               (1)

               Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom rådets förordning (EG) nr 383/2009 (2), senast ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 986/2012 (3) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

               (2)

               Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 46,2 %, med undantag av Kiswire Qingdao, Ltd (0 %) samt Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd och Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (där tullen för bägge sattes till 31,1 %).

         2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

               (3)

               Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande (4) om att de gällande antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen den 7 februari 2014 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

               (4)

               Begäran ingavs av European Stress Information Service – ESIS (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av den sammanlagda produktionen i unionen av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning.

               (5)

               Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

         3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

               (6)

               Efter samråd med den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 8 maj 2014 i Europeiska unionens officiella tidning
                   (5) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

         4.   Relevanta perioder som omfattas av översynen efter giltighetstidens utgång

               (7)

               Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2013–31 mars 2014 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

         5.   Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande

               (8)

               Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare i Kina, importörer och användare i unionen som man visste var berörda och företrädare för Kina om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

               (9)

               Eftersom det verkade finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i EU, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för dessa parter i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

               (10)

               I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktionen av den likadana produkten. Fem unionstillverkare ingick i stickprovet. De fem unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 64 % av unionsindustrins totala produktion under undersökningsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet, men har inte mottagit några synpunkter. Det preliminära urvalet bekräftades därför och ansågs representativt för unionsindustrin.

               (11)

               För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt för exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen, ombads de ovannämnda parterna att ge sig till känna och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande. Eftersom ingen av dessa parter gav sig till känna, ansågs ett stickprovsförfarande inte nödvändigt för exporterande tillverkare och icke-närstående importörer.

         6.   Frågeformulär och kontroll

               (12)

               Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse.

               (13)

               I detta syfte sände kommissionen ett frågeformulär till alla parter som man visste var berörda och till alla övriga parter som begärde det inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, det vill säga kända exporterande tillverkare i Kina, kända tillverkare i åtta tredjeländer med marknadsekonomi där det finns tecken på att produktion av den likadana produkten sker, unionstillverkare som ingick i urvalet och kända användare i unionen.

               (14)

               Svar på frågeformulären inkom från fem EU-tillverkare som ingick i urvalet och tolv andra tillverkare. Svar på frågeformuläret mottogs från en användare. Elva användare och tre leverantörer lämnade skriftliga synpunkter. Ingen kinesisk exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Tre svar på frågeformuläret mottogs från tillverkare i tredjeländer med marknadsekonomi.

               (15)

               Kontrollbesök genomfördes i lokalerna tillhörande följande företag:

                           a)

                           Utvalda unionstillverkare:

                                       —

                                       CB Trafilati Acciai, Tezze sul Breta, Italien.

                                       —

                                       D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Ungern.

                                       —

                                       DWK Drahtwerk GmbH, Köln, Tyskland.

                                       —

                                       Nedri Spanstaal BV, Venlo, Nederländerna.

                                       —

                                       Trenzas y Cables de Acero PSC, Santander, Spanien.

                           b)

                           Producenter i det tredjeland som är en marknadsekonomi:

                                       —

                                       Scaw South Africa (Pty) Limited, Germiston, Sydafrika.

         B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   1.   Berörd produkt

               (16)

               Den berörda produkten är olegerat stål utan plätering eller överdrag, tråd av olegerat stål, pläterad eller överdragen med zink, och tvinnad tråd av olegerat stål med eller utan plätering eller överdrag med högst 18 trådar, innehållande minst 0,6 viktprocent kol, med ett största tvärmått av mer än 3 mm, klassificerade enligt KN-nummer ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 och ex 7312 10 69, med ursprung i Kina. Galvaniserade (men utan ytterligare överdrag) sjutrådiga linor i vilka kärntrådens diameter är högst 3 % större än diametern på någon av de sex andra trådarna ska inte omfattas av gällande åtgärder eller den här översynen.

               (17)

               Den berörda produkten används oftast som betongarmering av byggindustrin, men återfinns också i upphängningsanordningar och snedkabelbroar. Den tillverkas av valstråd av stål med hög kolhalt som rengörs, dras, värms upp och – när det gäller linor – rullas upp i en spiral för att uppnå specifika egenskaper när det gäller diameter, motståndskraft och stabilitet.

         2.   Likadan produkt

               (18)

               Översynen bekräftade att tråd och linor för för- och efterspänning som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, de som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Sydafrika, som användes som jämförbart land, samt de som tillverkas i Kina och som kan säljas till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområde.

               (19)

               De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

   1.   Inledande kommentar

               (20)

               I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

               (21)

               Kina exporterade obetydliga volymer av den berörda produkten under översynsperioden. Det är därför inte sannolikt att dumpningen fortsätter vad gäller Kina. Bedömningen har begränsats till sannolikheten för återkommande dumpning baserat på exportpriserna till andra tredjeländer.

               (22)

               Såsom anges i skäl 14 erhöll kommissionen inget svar från exporterande tillverkare i Kina. Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade, grundar sig den övergripande analysen, där dumpningsberäkningen ingår, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. De kinesiska myndigheterna underrättades följaktligen om kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och att grunda sina slutsatser på tillgängliga uppgifter.

               (23)

               Bedömningen av risken för återkommande dumpning gjordes därför med utgångspunkt i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och andra informationskällor, till exempel handelsstatistik om import och export (Eurostat, kinesisk statistik samt statistik från andra tredjeländer) och branschrapporter.

         2.   Jämförbart land

               (24)

               I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen anses Kina inte vara ett land med marknadsekonomi. I den ursprungliga undersökningen användes Turkiet som tredjeland med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet (nedan kallat jämförbart land).

               (25)

               I tillkännagivandet om inledande planerade kommissionen att Turkiet skulle användas som jämförbart land vid denna översyn vid giltighetstidens utgång, vilket sökanden har föreslagit. Vidare fastställde kommissionen att andra tredjeländer med marknadsekonomi som exporterade tråd och linor för för- och efterspänning till unionen var Brasilien, Indien, Ryssland, Sydafrika, Sydkorea och Thailand. Dessa länder hade de högsta nivåerna av importen av tråd och linor för för- och efterspänning till unionen under 2013 (enligt uppgifter från Eurostat).

               (26)

               Kommissionen undersökte om det finns produktion och försäljning av tråd och linor för för- och efterspänning i de tredjeländer med marknadsekonomi för vilka det finns tecken på sådan tillverkning av tråd och linor för för- och efterspänning. Kommissionen kontaktade tillverkare och deras branschorganisationer i sju stålproducerande länder som det hänvisas till i tillkännagivandet om inledande och i Förenta staterna.

               (27)

               Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från tillverkare i Indien, Sydafrika och Turkiet. Sökanden har lämnat in en invändning att använda Indien som jämförbart land och hävdade att dess inhemska marknad är snedvriden genom statliga subventioner som gynnar stålindustrin. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från övriga berörda parter.

               (28)

               Kommissionen ansåg att Sydafrika var det lämpligaste jämförbara landet i denna översyn av följande skäl:

                           —

                           Fullständig täckning av de olika produkttyperna av den berörda produkten.

                           —

                           Förekoms av samma kvalitetsstandarder för grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som på unionsmarknaden.

                           —

                           Kvaliteten på och fullständigheten hos de uppgifter som lämnats som svar på frågeformuläret.

                           —

                           En tillräcklig konkurrensnivå på den inhemska marknaden.

                           —

                           Tillräcklig storlek på den samarbetsvilliga tillverkarens inhemska försäljning.

         3.   Sannolik dumpning under översynsperioden

   3.1   Fastställande av normalvärdet

               (29)

               Uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grundval för fastställandet av normalvärdet för Kina, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

               (30)

               Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet var representativ. Den inhemska försäljningen av den likadana produkten till oberoende kunder utgjorde minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen av tråd och linor för för- och efterspänning till tredjeländer som användes vid beräkningen av dumpningen under översynsperioden. På grundval av detta var den samarbetsvilliga tillverkarens totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden i det jämförbara landet representativ.

               (31)

               Därefter identifierades de produkttyper som sålts på hemmamarknaden som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till de tredjeländer som användes i beräkningen av dumpningen.

               (32)

               Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under översynsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för beräkningen av normalvärdet enligt artikel 2.4 i grundförordningen.

               (33)

               Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

                           a)

                           försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och

                           b)

                           det viktade genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet.

               (34)

               I detta fall är normalvärdet det viktade genomsnittet av priserna för all inhemsk försäljning av produkttypen under översynsperioden.

               (35)

               Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp för endast den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under översynsperioden, om

                           a)

                           volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller

                           b)

                           det viktade genomsnittliga priset på denna produkttyp är lägre än produktionskostnaden per enhet.

               (36)

               För en produkttyp där ingen inhemsk försäljning på den inhemska marknaden i det jämförbara landet kunde hittas, konstruerades normalvärdet genom att man till de viktade genomsnittliga produktionskostnaderna för den likadana produkten lade ett visst belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

               (37)

               I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades detta belopp på faktiska uppgifter, från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, om tillverkning och försäljning av den likadana produkten, vid normal handel.

         3.2   Fastställande av det sannolika exportpriset

               (38)

               Eftersom ingen exporterande producent i Kina samarbetade, måste exportpriset i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter.

               (39)

               Kommissionen analyserade statistiken från Eurostat. Importen från Kina av produkten var mycket begränsad och priserna ansågs därför inte vara representativa.

               (40)

               Kommissionen analyserade den kinesiska handelsstatistiken. Denna statistik klassificeras den berörda produkten enligt HS-nummer som omfattade andra produkter av ett betydligt högre värde, såsom produkter av rostfritt stål och linor av stål. Kommissionen ansåg därför att den kinesiska handelsstatistiken inte kunde användas för att fastställa den berörda produktens troliga exportpris.

               (41)

               Kommissionen valde ut länder som stod för den största importen av den kinesiska exporten enligt HS-numren, inklusive den berörda produkten (Brasilien, Japan, Malaysia, Sydkorea, Förenta staterna och Vietnam). Kommissionen har vidare undersökt om importstatistiken i dessa länder gör det möjligt att identifiera tråd och linor för för- och efterspänning som den berörda produkten och visade att en sådan tråd och linor för för- och efterspänning hade importerats i stora volymer. Eftersom endast handelsstatistiken för vissa av dessa länder uppfyller dessa två kriterier, fastställdes det sannolika exportpriset på grundval av sådan handelsstatistik om import från Kina.

         3.3   Jämförelse

               (42)

               Normalvärdet och det sannolika exportpriset jämfördes på nivån fritt ombord Kina.

               (43)

               I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen togs hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet för att en rättvis jämförelse skulle kunna göras. Justeringar för olikheter i transportkostnader, försäkringskostnader, moms som inte återbetalas, exportkostnader, rabatter och avdrag gjordes där detta var nödvändigt.

         3.4   Sannolik dumpning under översynsperioden

               (44)

               På grundval av ovanstående fastställdes den sannolika dumpningsmarginalen i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen till 27,2 %.

         4.   Utveckling av exporten om åtgärderna skulle upphöra att gälla

   4.1   De exporterande producenternas produktionskapacitet

               (45)

               Eftersom ingen exporterande producent i Kina samarbetade har följande källor använts:

                           —

                           Uppgifter från sökanden.

                           —

                           Allmänt tillgängliga publikationer.

                           —

                           Information som samlats in i samband med den ursprungliga undersökningen.

               (46)

               Den kinesiska stålindustrin är känd som den ojämförligt största i världen. Enligt uppgifter från den sökande hade Kina 2013 en årsproduktion på mellan 2,5 och 3 miljoner ton tråd och linor för för- och efterspänning och en beräknad kapacitet på mellan 4 och 5 miljoner ton. Av denna produktion exporterades mellan 1 och 1,5 miljoner ton till tredjeländer och mellan 1 och 2 miljoner ton såldes på den inhemska marknaden. Import av tråd och linor för för- och efterspänning till Kina var försumbar. Den outnyttjade produktionskapaciteten i Kina (dvs. mellan 1,5 och 2 miljoner ton) är minst tre gånger större än unionsmarknadens storlek.

               (47)

               Sökanden uppskattar att produktionskapaciteten för tråd och linor för för- och efterspänning i Kina uppgår till långt mer än 11 miljoner ton per år. Med en inhemsk försäljning och exportförsäljning på mellan 6 och 7 miljoner ton per år skulle den totala outnyttjade kapaciteten överstiga 4 miljoner ton.

               (48)

               Innan åtgärderna infördes, ökade importen från Kina sjufaldigt inom tre år och uppgick till närmare 87 000 ton (dvs. 8,2 % av förbrukningen under den ursprungliga undersökningen, men 17 % av förbrukningen på unionsmarknaden under översynsperioden).

               (49)

               Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, finns det en överhängande risk för att de exporterande producenterna i Kina kommer att sälja betydande mängder tråd och linor för för- och efterspänning till unionsmarknaden.

         4.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

               (50)

               Eftersom ingen exporterande producent i Kina samarbetade, baseras slutsatserna på tillgängliga uppgifter. Bedömningen av risken för omläggning av handeln till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra, baseras således på allmänt tillgängliga källor.

               (51)

               Unionsmarknaden är betydande och var uppskattningsvis värd 365 miljoner euro under översynsperioden. Dessutom fastställdes i denna undersökning att i förhållande till unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris var den kinesiska exportens underprissättning för de berörda tredjeländer som avses i skäl 41 47 %. Dessa prisskillnader visar tydligt unionsmarknadens attraktionskraft och kinesernas förmåga att konkurrera med priserna om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

               (52)

               Efter meddelandet av uppgifter lämnade de berörda parterna uppgifter som, tillsammans med priserna på unionsmarknaden, belyser unionsmarknadens attraktionskraft. Uppgifterna omfattade följande:

                           —

                           Transparenta och förutsägbara upphandlingsförfaranden.

                           —

                           Gynnsamma betalningsvillkor.

                           —

                           Stora kunder som förbrukar stora kvantiteter tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning.

                           —

                           Återhämtning av byggsektorn i vissa medlemsstater.

                     Dessa uppgifter visar att priset inte är den enda faktorn som gör unionsmarknaden attraktiv för kinesiska exportörer.

               (53)

               Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det finns en betydande risk för omläggning av handeln från mindre attraktiva tredjeländer till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

         5.   Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning

               (54)

               Mot bakgrund av den outnyttjade kapaciteten i Kina och den attraktiva unionsmarknaden kan man dra slutsatsen att det finns en betydande risk för att den kinesiska exporten av den berörda produkten till dumpade priser skulle öka om de gällande åtgärderna skulle upphöra.

         D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

               (55)

               Den likadana produkten tillverkades av 21 unionstillverkare under skadeundersökningsperioden. Dessa 21 företag utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

         E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

   1.   Förbrukning i unionen

               (56)

               Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden och importen från Kina och andra tredjeländer enligt uppgifter från Eurostat på Taricnivå (EU:s integrerade tulltaxa).

               (57)

               På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

                  Tabell 1

                  Förbrukningen i unionen

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Unionens totala förbrukning (ton)

                           564 973

                           561 342

                           504 591

                           508 226

                           497 708

                              Index

                              100

                              99

                              89

                              90

                              88

                              Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

               (58)

               Unionsförbrukningen sjönk med 12 % under skadeundersökningsperioden. Denna efterfrågeminskning inträffade huvudsakligen under 2011–2012 och avspeglar en allmän trend i byggnadssektorn i efterdyningarna av finanskrisen.

         2.   Import från det berörda landet

   2.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

               (59)

               Volymen och marknadsandelen för importen från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat.

               (60)

               Importvolymen till unionen från det berörda landet och marknadsandelen utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 2

                  Importvolym och marknadsandel i fråga om Kina

                           Land

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Kina

                           Volym (i ton)

                           676

                           5

                           503

                           76

                           99

                              Index

                              100

                              1

                              74

                              11

                              15

                           Marknadsandel

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,0 %

                              Källa: Eurostat (Taric).

               (61)

               Införandet av antidumpningsåtgärder stoppade nästan helt och hållet den kinesiska importen. Under skadeundersökningsperioden var importen från Kina mycket låg med en minskning från 676 ton 2010 (0,1 % av unionsmarknaden) till 99 ton under översynsperioden.

         2.2   Importpriser från det berörda landet

               (62)

               Den mycket begränsade försäljningen av den berörda produkten från Kina till unionen under översynsperioden kunde inte användas som underlag för en meningsfull slutsats.

               (63)

               Eftersom det inte var möjligt att använda den kinesiska handelsstatistiken över den kinesiska exporten till andra marknader (se skäl 40 ovan), fastställdes det troliga exportpriset på grundval av vissa tredjeländers handelsstatistik om import från Kina av tråd och linor för för- och efterspänning (se skäl 41 ovan).

               (64)

               En jämförelse gjordes mellan de priser för den likadana produkten som tillverkades och såldes av unionsindustrin och priserna på tråd och linor för för- och efterspänning som tillverkas i Kina och som såldes till vissa tredjeländer, justerat till cif-priset vid unionens gräns.

               (65)

               Prisjämförelsen visade en betydande sannolik prisunderskridandemarginal på 47 %.

         3.   Import från andra tredjeländer utan antidumpningsåtgärder

               (66)

               Volymen, marknadsandelen och priserna på importen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 3

                  Importvolym och marknadsandel från andra tredjeländer

                           Land

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Thailand

                           Volym (i ton)

                           11 454

                           12 889

                           11 371

                           8 061

                           6 416

                              Index

                              100

                              113

                              99

                              70

                              56

                           Marknadsandel

                           2,0 %

                           2,3 %

                           2,3 %

                           1,6 %

                           1,3 %

                           Sydafrika

                           Volym (i ton)

                           1 681

                           561

                           1 727

                           6 682

                           6 463

                              Index

                              100

                              33

                              103

                              397

                              384

                           Marknadsandel

                           0,3 %

                           0,1 %

                           0,3 %

                           1,3 %

                           1,3 %

                           Övriga

                           Volym (i ton)

                           12 981

                           15 867

                           16 690

                           12 036

                           10 911

                              Index

                              100

                              122

                              129

                              93

                              84

                           Marknadsandel

                           2,3 %

                           2,8 %

                           3,3 %

                           2,4 %

                           2,2 %

                           Alla tredjeländer (utom Kina)

                           Volym (i ton)

                           26 112

                           29 316

                           29 788

                           26 779

                           23 790

                              Index

                              100

                              112

                              114

                              103

                              91

                           Marknadsandel

                           4,6 %

                           5,2 %

                           5,9 %

                           5,3 %

                           4,8 %

                              Källa: Eurostat (Taric).

               (67)

               Importen från andra tredjeländer än Kina var relativt stabil med en marknadsandel på mellan 4,6 % och 5,9 % under skadeundersökningsperioden. Mer än hälften av denna import kom från Thailand och Sydafrika. Andra exporterande länder var bland andra Indien, Ryssland och Ukraina.

         4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

               (68)

               I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrin.

         4.1   Makroekonomiska indikatorer

   4.1.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

               (69)

               Den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 4

                  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Produktionsvolym (ton)

                           687 576

                           657 933

                           609 099

                           615 466

                           602 692

                              Index

                              100

                              96

                              89

                              90

                              88

                           Produktionskapacitet

                           1 047 810

                           1 043 810

                           922 270

                           934 170

                           858 170

                              Index

                              100

                              100

                              88

                              89

                              82

                           Kapacitetsutnyttjande

                           66 %

                           63 %

                           66 %

                           66 %

                           70 %

                              Index

                              100

                              96

                              101

                              100

                              107

                              Källa: Svar på frågeformulär från samtliga tillverkare.

               (70)

               Unionsproduktionen sjönk med 12 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom unionsindustrins marknadsandel låg på en stabil nivå, följde produktionen nära utvecklingen av förbrukningen av den berörda produkten på unionsmarknaden.

               (71)

               Unionsindustrin reagerade på denna minskning av produktionsvolymen genom betydande omstruktureringsåtgärder. Omstruktureringen ledde till en minskning av produktionskapaciteten med 18 % under skadeundersökningsperioden, vilket översteg efterfrågeminskningen.

               (72)

               Som en följd av detta förbättrades kapacitetsutnyttjandet från 66 % till 70 % under skadeundersökningsperioden. Det var dock fortfarande lägre än optimala nivåer, vilket tyder på en ihållande överkapacitet i unionsindustrin.

         4.1.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

               (73)

               Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 5

                  Försäljningsvolym och marknadsandel

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

                           538 185

                           532 021

                           474 300

                           481 370

                           473 819

                              Index

                              100

                              99

                              88

                              89

                              88

                           Marknadsandel

                           95,3 %

                           94,8 %

                           94,0 %

                           94,7 %

                           95,2 %

                              Index

                              100

                              99

                              99

                              99

                              100

                              Källa: Svar på frågeformulär från samtliga tillverkare.

               (74)

               Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden, vilket är i linje med utvecklingen av förbrukningen i unionen.

               (75)

               Unionsindustrins marknadsandel var dessutom i stort sett oförändrad under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins genomsnittspris låg 10 % under det genomsnittliga priset på import från tredjeland under de senaste tre åren av skadeundersökningsperioden och var i princip på den nivån före skadeundersökningsperioden.

         4.1.3   Tillväxt

               (76)

               Unionsindustrins försäljningsvolym minskade i samma takt som förbrukningen i unionen, vilket ledde till en stabil marknadsandel på 95,2 %.

         4.1.4   Sysselsättning och produktivitet

               (77)

               Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 6

                  Sysselsättning och produktivitet

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Antal anställda

                           1 580

                           1 544

                           1 435

                           1 405

                           1 267

                              Index

                              100

                              98

                              91

                              89

                              80

                           Produktivitet (ton/anställd)

                           435

                           426

                           424

                           438

                           476

                              Index

                              100

                              98

                              98

                              101

                              109

                              Källa: Svar på frågeformulär från samtliga tillverkare.

               (78)

               Som en följd av omstruktureringen av industrin, minskade sysselsättningen i unionsindustrin kraftigt under skadeundersökningsperioden, från 1 580 anställda under 2010 till 1 267 anställda under översynsperioden.

               (79)

               Produktiviteten ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde på att nedgången i sysselsättningen var kraftigare än minskningen av unionstillverkningen.

         4.2   Mikroekonomiska indikatorer

   4.2.1   Priser och faktorer som påverkar priser

               (80)

               Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 7

                  Genomsnittliga försäljningspriser i unionen

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton)

                           767

                           822

                           782

                           741

                           726

                              Index

                              100

                              107

                              102

                              97

                              95

                           Produktionskostnad per enhet (euro/ton)

                           784

                           834

                           789

                           741

                           726

                              Index

                              100

                              106

                              101

                              95

                              93

                              Källa: Svar på frågeformulär till tillverkare i urvalet.

               (81)

               Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen mellan 2010 och 2011 och den därpå följande prisnedgången under det följande året berodde främst på ökade råvarukostnader. Den nedgång som följde är mer kopplad till prispress på grund av den kombinerade effekten av lägre unionsförbrukning och överkapacitet i unionsindustrin.

               (82)

               Totalt sett minskade produktionskostnaden per enhet med 7 % under skadeundersökningsperioden. Som nämns ovan låg ökade råvarukostnader bakom ökningen under de första två åren. Tack vare betydande insatser i fråga om omstrukturering, förbättring av kapacitetsutnyttjandet och produktiviteten, lyckades industrin balansera kostnaderna för produktionen och det genomsnittliga försäljningspriset under översynsperioden.

         4.2.2   Arbetskraftskostnader

               (83)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 8

                  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Genomsnittslön per anställd (i euro)

                           41 351

                           43 035

                           44 440

                           43 429

                           43 942

                              Index

                              100

                              104

                              107

                              105

                              106

                              Källa: Svar på frågeformulär till tillverkare i urvalet.

               (84)

               Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 6 %. Förutom påverkan från inflationen är detta främst ett tecken på att förlusten av arbetstillfällen främst sker i länder med låga lönekostnader och de ansträngningar som gjorts för att förbättra produktiviteten.

         4.2.3   Lager

               (85)

               Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 9

                  Lager

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Utgående lager (ton)

                           16 885

                           15 314

                           17 596

                           16 073

                           17 352

                              Index

                              100

                              91

                              115

                              91

                              108

                           Utgående lager som andel av produktionen

                           2,5 %

                           2,3 %

                           2,9 %

                           2,6 %

                           2,9 %

                              Index

                              100

                              95

                              118

                              106

                              117

                              Källa: Svar på frågeformulär till tillverkare i urvalet.

               (86)

               Totalt sett ökade det utgående lagret med 8 % under skadeundersökningsperioden. Utgående lager som andel av produktionen låg dock kvar på en stabil och låg procentandel av unionens produktion.

         4.2.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

               (87)

               Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 10

                  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

                           – 3,2 %

                           – 2,7 %

                           – 1,5 %

                           – 0,8 %

                           – 0,5 %

                              Index

                              100

                              116

                              153

                              174

                              183

                           Kassaflöde (i euro)

                           – 3,1 %

                           – 1,3 %

                           0,3 %

                           1,5 %

                           0,6 %

                              Index

                              100

                              158

                              211

                              248

                              221

                           Investeringar (i euro)

                           3 204 173

                           1 851 350

                           1 300 200

                           1 464 117

                           1 673 643

                              Index

                              100

                              58

                              41

                              46

                              52

                           Räntabilitet

                           – 13 %

                           – 16 %

                           – 9 %

                           – 8 %

                           – 6 %

                              Index

                              100

                              82

                              130

                              141

                              153

                              Källa: Svar på frågeformulär till tillverkare i urvalet.

               (88)

               Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Den totala lönsamheten för tillverkarna i urvalet förbättrades under skadeundersökningsperioden från en mycket låg nivå på – 3,2 % för att nå break-even under översynsperioden.

               (89)

               Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet uppvisade samma tendens som lönsamheten, dvs. en kontinuerlig förbättring under skadeundersökningsperioden, med en tydlig förbättring under de senaste tre perioderna fram till översynsperioden.

               (90)

               Investeringarna minskade med 48 % under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för underhåll.

               (91)

               Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för produktionen och försäljningen av den likadana produkten negativ, men hade förbättrats sedan 2011. Skillnaden i procent för de andra finansiella indikatorerna avslöjar unionsindustrins låga kapitalintensitet och minskningen av nettotillgångarna som beror på låga investeringar.

               (92)

               I ett ekonomiskt sammanhang som präglas av en begränsad tillgång till finansiering, särskilt för industrier med anknytning till byggsektorn, och med beaktande av unionsindustrins ekonomiska situation, var dess förmåga att anskaffa nytt kapital extremt begränsad.

         4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek

               (93)

               Undersökningen visade att det var sannolikt för återkommande dumpning med betydande marginaler. Dumpningsmarginalens storlek kan därför inte anses vara försumbar.

         4.2.6   Återhämtning från tidigare dumpning

               (94)

               De makroekonomiska indikatorer som granskas ovan visar att unionsindustrins situation fortfarande är mycket sårbar och utsatt, även om antidumpningsåtgärderna delvis har fått avsett resultat genom att den skada som unionstillverkarna lidit har kunnat undanröjas. Under skadeundersökningsperioden minskade produktionsvolymen med 12 %, försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i EU med 12 % och sysselsättningen med 20 %. Under skadeundersökningsperioden gick unionsindustrin med förlust. Någon egentlig återhämtning från tidigare dumpning kunde således inte konstateras och kommissionen anser att unionsindustrin fortfarande är mycket sårbar för de skadliga effekterna av dumpad import på unionsmarknaden.

         5.   Slutsats beträffande skada

               (95)

               De viktigaste skadeindikatorerna uppvisade en negativ trend när det gäller konsekvenserna av krisen inom byggsektorn. Förbrukningen, produktionsvolymen och försäljningen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

               (96)

               Åtgärderna har dock gett resultat i fråga om unionsindustrins förmåga att klara krisen och göra en betydande insats för omstrukturering, vilket visat sig genom en minskning av produktionskapaciteten och antalet anställda.

               (97)

               Tecken på förbättring har blivit allt tydligare under de sista åren av skadeundersökningsperioden, då en ökning av produktivitet och kapacitetsutnyttjande kan konstateras. Dessutom har produktionskostnaderna kunnat fås att ligga nära det genomsnittliga försäljningspriset.

               (98)

               Unionsindustrins situation är dock fortfarande bräcklig. Även om de flesta ekonomiska indikatorer förbättrades har de inte nått en hållbar nivå. Konsumtionen och priserna är fortfarande låga och det finns tecken på ihållande överkapacitet i unionen.

               (99)

               Syftet med antidumpningsåtgärderna har delvis uppnåtts genom att en del av den skada som uppstod till följd av den dumpade importen från Kina har undanröjts. Även om ekonomiska indikatorer som lönsamhet och räntabilitet har förbättrats under skadeundersökningsperioden, förblev de negativa. Även kassaflödet förbättrades och blev svagt positivt. Det står därför klart att unionsindustrin fortfarande inte återhämtat sig fullständigt från effekterna av den tidigare dumpningen och fortfarande befinner sig i en bräcklig situation, vilket innebär att den är mycket sårbar för en eventuellt återkommande dumpad import.

               (100)

               Även om unionsindustrins bräckliga situation betraktades som en väsentlig skada, kan den inte tillskrivas importen från Kina som representerar en marknadsandel på mindre än 1 % på unionsmarknaden. I avsaknad av prispressen från Kina har unionsindustrin kunnat bibehålla sin marknadsandel och minska sina förluster.

         F.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN SKA ÅTERKOMMA

   1.   Inledande anmärkning

               (101)

               Unionsindustrins situation har förbättrats men är fortfarande bräcklig. Under hela skadeundersökningsperioden var den kinesiska importen försumbar. Som beskrivs i skälen 20–54 har undersökningen visat att det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

         2.   Påverkan från den prognostiserade importvolymen från Kina och prispåverkan om åtgärderna skulle upphävas

               (102)

               För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer om de gällande åtgärderna upphör, analyserade kommissionen den kinesiska exportens eventuella inverkan på unionsmarknaden och på unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (103)

               Analysen inriktades på de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet och deras prissättning vid export till andra länder.

               (104)

               Som sägs i skäl 46 uppskattades den totala outnyttjade kapaciteten för tillverkning av tråd och linor för för- och efterspänning i Kina till ca 1,7 miljoner ton 2013. Kapaciteten var långt högre än unionens totala förbrukning under samma period.

               (105)

               En rimlig slutsats är att om åtgärderna skulle upphävas, skulle åtminstone en del av denna outnyttjade kapacitet med största sannolikhet riktas till unionsmarknaden.

               (106)

               Såsom sägs i skäl 48 ökade importen från Kina, innan de gällande åtgärderna infördes, sjufaldigt inom tre år och uppgick till närmare 87 000 ton, dvs. 8,2 % av förbrukningen under den ursprungliga undersökningen eller 17 % av den nuvarande förbrukningen på unionsmarknaden. Detta visar den kinesiska importens förmåga att snabbt komma in på unionsmarknaden om inga åtgärder finns.

               (107)

               Såsom nämns i skäl 65 är det troligt att de kinesiska importpriserna utan antidumpningstullar kommer att underskrida unionsindustrins försäljningspriser med hög marginal (47 %). Denna mycket höga sannolika prisunderskridandemarginal, som grundas på en jämförelse mellan de kinesiska exportpriserna till tredjeländer och unionsindustrins priser, innebär att unionsmarknaden är attraktivare än andra tredjeländers marknader för kinesisk export. Faktum är att om åtgärderna upphör att gälla, skulle de kinesiska exporterande tillverkarna kunna exportera till unionen till priser som ligger över priserna till tredjeländer samtidigt som man fortfarande underskred unionsindustrins priser.

               (108)

               Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna, i avsaknad av åtgärder, sannolikt kommer att öka prispressen och sin marknadsandel på unionsmarknaden, och därmed förvärra den skada som unionsindustrin lidit.

         3.   Slutsats

               (109)

               Mot bakgrund av undersökningsresultaten, dvs. uppskattningen av de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet, och de förväntade prisnivåerna på kinesisk import, dras slutsatsen att ett upphörande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till att skadan återkommer, och ytterligare skulle förvärra unionsindustrins bräckliga situation på grund av en sannolik ökning av kinesisk import till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser.

         G.   UNIONENS INTRESSE

               (110)

               I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla berörda parters olika intressen, bland annat unionsindustrins, importörernas, leverantörernas och användarnas.

               (111)

               Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen.

               (112)

               Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

         1.   Unionsindustrins intresse

               (113)

               Undersökningen visade att det var sannolikt att den väsentliga skadan skulle återkomma om åtgärderna mot kinesisk import skulle upphöra.

               (114)

               Om åtgärderna bibehålls kan man förvänta sig att unionsindustrin kommer att kunna fortsätta sin omstrukturering fullt ut och slutligen förbättra sin lönsamhet.

               (115)

               Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina.

         2.   Importörernas och handlarnas intresse

               (116)

               Ingen importör/handlare gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande.

               (117)

               Även om det inte kan uteslutas att införandet av åtgärderna har haft en negativ inverkan på deras verksamhet, är importörer inte beroende av Kina och kan handla tråd och linor för för- och efterspänning från andra leverantörsländer, t.ex. Thailand eller Sydafrika.

         3.   Leverantörernas intresse

               (118)

               Tre leverantörer uttryckte sitt stöd för åtgärderna. Två av dem var valstrådtillverkare och hade kopplingar till den sökande. Det tredje företaget tillhandahåller dragsmörjmedel och kemikalier till unionsindustrin.

               (119)

               Den valstråd som säljs till unionsindustrin utgör en liten del av omsättningen i sektorn och ett upphävande av åtgärderna förväntas därför inte ha någon betydande inverkan på leverantörerna. Det ligger därför i valstrådtillverkarnas intresse att bibehålla åtgärderna.

         4.   Användarnas intresse

               (120)

               Tolv användare gav sig till känna i denna undersökning för att visa sitt stöd för åtgärderna, bland dem ett företag som står för stora inköp av den likadana produkten.

               (121)

               Ingen användare svarade fullständigt på vårt frågeformulär. Den inledande undersökningen visade dock att tråd och linor för för- och efterspänning utgjorde 5 % av deras produktionskostnader och mindre än 1 % slutkundernas av produktionskostnader.

               (122)

               I avsaknad av åtgärder mot andra länder än Kina, har användare tillgång till alternativa försörjningskällor. Dessutom har de största unionstillverkarna inbördes nästan lika stora marknadsandelar, vilket upprätthåller en hög nivå av intern konkurrens.

               (123)

               De användare som gav sig till känna oroade sig för att ett upphävande av åtgärderna skulle destabilisera unionsindustrin och därför påverka leveranskedjans tillförlitlighet. De fäste större vikt vid försörjningstrygghet än eventuella kostnadsbesparingar.

         5.   Slutsats om unionens intresse

               (124)

               På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen det inte finns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina.

         H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

               (125)

               Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder, som infördes genom förordning (EG) nr 383/2009 och som tillämpas på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (126)

               De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i den här förordningens normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa satser utan i stället av den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag”.

               (127)

               Ett företag kan begära tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser om den senare ändrar namn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (6). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

               (128)

               Denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av tråd av olegerat stål utan plätering eller överdrag, tråd av olegerat stål, pläterad eller överdragen med zink, och tvinnad tråd av olegerat stål med eller utan plätering eller överdrag med högst 18 trådar, innehållande minst 0,6 viktprocent kol, med ett största tvärmått av mer än 3 mm, klassificerade enligt KN-nummer 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 och ex 7312 10 69 (Taric-nummer 7217109010, 7217209010, 7312106111, 7312106191, 7312106511, 7312106591, 7312106911 och 7312106991), med ursprung i Kina. Galvaniserade (men utan ytterligare överdrag) sjutrådiga linor i vilka kärntrådens diameter är högst 3 % större än diametern på någon av de sex andra trådarna ska inte omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen.
   2.   Följande antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

               Företag

               Antidumpningstull

               Taric-tilläggsnummer

               Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao

               0 %

               A899

               Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, och Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang

               31,1 %

               A952

               Alla övriga företag

               46,2 %

               A999

         3.   Den individuella tullsatsen för företaget i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.
   4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2015.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Rådets förordning (EG) nr 383/2009 av den 5 maj 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 118, 13.5.2009, s. 1).

      (3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 986/2012 av den 22 oktober 2012 om tydliggörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina genom förordning (EG) nr 383/2009 (EUT L 297, 26.10.2012, s. 1).

      (4)  EUT C 270, 19.9.2013, s. 12.

      (5)  EUT C 138, 8.5.2014, s. 33.

      (6)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, BELGIEN.

      BILAGA
      Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 i denna förordning ska innehålla en försäkran som undertecknats av en anställd vid företaget och ha följande form:

                  1.

                  Den anställdes namn och befattning vid det företag som utfärdat fakturan.

                  2.

                  Följande försäkran:
                  ”Jag intygar härmed att den kvantitet tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.
                  Datum och namnteckning”


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1381/2014 av den 22 december 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               23.12.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 367/83

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1381/2014
   av den 22 december 2014
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 22 december 2014.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  AL

                  76,1

                  EG

                  176,9

                  IL

                  69,8

                  MA

                  90,5

                  TN

                  241,9

                  TR

                  107,1

                  ZZ

                  127,1

                  0707 00 05

                  IL

                  241,9

                  TR

                  147,2

                  ZZ

                  194,6

                  0709 93 10

                  MA

                  80,1

                  TR

                  142,0

                  ZZ

                  111,1

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  TR

                  57,7

                  UY

                  32,5

                  ZA

                  50,8

                  ZW

                  33,9

                  ZZ

                  46,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,1

                  ZZ

                  69,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  94,1

                  JM

                  161,9

                  MA

                  75,3

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  102,0

                  0805 50 10

                  TR

                  71,9

                  US

                  236,5

                  ZZ

                  154,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,0

                  CA

                  135,6

                  CL

                  80,3

                  NZ

                  90,6

                  US

                  99,6

                  ZA

                  54,1

                  ZZ

                  86,5

                  0808 30 90

                  CN

                  98,8

                  US

                  141,4

                  ZZ

                  120,1

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 514/2012 av den 18 juni 2012 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 vad gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung  Text av betydelse för EES

text:
               19.6.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 158/2

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 514/2012
   av den 18 juni 2012
   om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 vad gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 15.5, och
   av följande skäl:

               (1)

               I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (2) fastställs bestämmelser om strängare offentlig kontroll som ska genomföras avseende import av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som finns i förteckningen (nedan kallad förteckningen) i bilaga I till den förordningen, vid ställena för införsel till de territorier som avses i bilaga I till förordning (EG) nr 882/2004.

               (2)

               Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 669/2009 ska förteckningen ses över minst varje kvartal med beaktande av åtminstone de informationskällor som avses i den artikeln.

               (3)

               Förteckningen bör ändras. Anledningen är förekomsten och relevansen av livsmedelstillbud som anmäls genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF), uppgifter från kontrollbesök som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor genomfört i tredjeländer och de kvartalsrapporter om sändningar av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 669/2009.

               (4)

               Förteckningen bör särskilt ändras genom att kontrollfrekvensen sänks för de varor där de ovannämnda informationskällorna visar att det skett en förbättring totalt sett i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och där den befintliga nivån av offentlig kontroll således inte längre är motiverad.

               (5)

               Förteckningen bör även ändras genom att kontrollfrekvensen höjs för de varor där samma informationskällor visar på större brister i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed är motiverad.

               (6)

               Dessutom bör vissa andra varor läggas till i förteckningen i de fall då samma källor visar på bristande överensstämmelse med de relevanta säkerhetskraven, vilket motiverar att en strängare offentlig kontroll införs.

               (7)

               Posterna i förteckningen för viss import från Indien och för vissa andra varor som importeras från Dominikanska republiken bör därför ändras i enlighet med detta. Dessutom bör en post avseende sändningar av muskotnöt och muskotblomma från Indonesien läggas till i förteckningen.

               (8)

               Den ändring av förteckningen som rör sänkningen av kontrollfrekvensen för sparrisböna, bittergurka, spanskpeppar och auberginer från Dominikanska republiken bör tillämpas så snart som möjligt, eftersom de ursprungliga säkerhetsproblemen delvis har lösts. Ändringen av förteckningen avseende posten för det tredjelandet bör därför tillämpas från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

               (9)

               Med hänsyn till antalet ändringar som behöver göras i bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 bör den ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

               (10)

               Förordning (EG) nr 669/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

               (11)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
   Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2012.
   Ändringen av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 rörande sänkningen av frekvensen för fysiska kontroller och identitetskontroller för sparrisböna, bittergurka, spanskpeppar och auberginer från Dominikanska republiken ska dock tillämpas från och med den dag den här förordningen träder i kraft.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2012.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  EUT L 194, 25.7.2009, s. 11.

      BILAGA
      Bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ska ersättas med följande:

            ”BILAGA I

               Foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentliga kontroller vid utsedda införselställen

                        Foder och livsmedel
                        (avsedd användning)

                        KN-nr (1)

                        Ursprungsland

                        Risk

                        Fysiska kontroller och identitetskontroller
                        (frekvens i procent)

                        Hasselnötter
                        (med skal eller skalade)

                        0802 21 00; 0802 22 00

                        Azerbajdzjan (AZ)

                        Aflatoxiner

                        10

                           (Foder och livsmedel)

                                    —

                                    Jordnötter, med skal

                                    —

                                 1202 41 00

                        Brasilien (BR)

                        Aflatoxiner

                        10

                                    —

                                    Jordnötter, skalade

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Jordnötssmör

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Foder och livsmedel)

                        Torkade nudlar

                        ex 1902

                        Kina (CN)

                        Aluminium

                        10

                           (Livsmedel)

                        Pomelo

                        ex 0805 40 00

                        Kina (CN)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (11)

                        20

                           (Livsmedel – färska)

                        Te, även aromatiserat

                        0902

                        Kina (CN)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (10)

                        10

                           (Livsmedel)

                                    —

                                    Sparrisböna
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00; ex 0710 22 00

                        Dominikanska republiken (DO)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (3)

                        20

                                    —

                                    Bittergurka
                                    (Momordica charantia)

                                    —

                                    ex 0709 99 90; ex 0710 80 95

                                    —

                                    Spanskpeppar (även sötpaprika) (Capsicum spp.)

                                    —

                                    0709 60 10; ex 0709 60 99; 0710 80 51; ex 0710 80 59

                                    —

                                    Auberginer

                                    —

                                    0709 30 00; ex 0710 80 95

                           (Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

                                    —

                                    Apelsiner (färska eller torkade)

                                    —

                                    0805 10 20; 0805 10 80

                        Egypten (EG)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (7)

                        10

                                    —

                                    Persikor (utom nektariner)

                                    —

                                 0809 30 90

                                    —

                                    Granatäpplen

                                    —

                                 ex 0810 90 75

                                    —

                                    Jordgubbar

                                    —

                                 0810 10 00

                           (Livsmedel – färska frukter och grönsaker)

                        Spanskpeppar (även sötpaprika) (Capsicum spp.)

                        0709 60 10; ex 0709 60 99; 0710 80 51; ex 0710 80 59

                        Egypten (EG)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (12)

                        10

                           (Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

                                    —

                                    Jordnötter, med skal

                                    —

                                 1202 41 00

                        Ghana (GH)

                        Aflatoxiner

                        50

                                    —

                                    Jordnötter, skalade

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Jordnötssmör

                                    —

                                 2008 11 10

                           (Foder och livsmedel)

                        Curryblad (Bergera/Murraya koenigii)

                        ex 1211 90 85

                        Indien (IN)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (5)

                        50

                           (Livsmedel – färska örter)

                                    —

                                       Capsicum annuum, hel

                                    —

                                 0904 21 10

                        Indien (IN)

                        Aflatoxiner

                        20

                                    —

                                       Capsicum annuum, krossad eller malen

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                    Torkade frukter av släktena Capsicum eller Pimenta, hela, med undantag av sötpaprika (Capsicum annuum)

                                    —

                                 0904 21 90

                                    —

                                    Curry (chiliprodukter)

                                    —

                                 0910 91 05

                                    —

                                    Muskotnöt
                                    (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 11 00, 0908 12 00

                                    —

                                    Muskotblomma
                                    (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 21 00, 0908 22 00

                                    —

                                    Ingefära
                                    (Zingiber officinale)

                                    —

                                    0910 11 00, 0910 12 00

                                    —

                                    Gurkmeja (Curcuma longa)

                                    —

                                 0910 30 00

                           (Livsmedel – torkade kryddor)

                                    —

                                    Jordnötter, med skal

                                    —

                                 1202 41 00

                        Indien (IN)

                        Aflatoxiner

                        20

                                    —

                                    Jordnötter, skalade

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Jordnötssmör

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Foder och livsmedel)

                        Fodertillsatser och förblandningar

                        ex 2309; 2917 19 90; ex 2817 00 00; ex 2820 90 10; ex 2820 90 90; ex 2821 10 00; ex 2825 50 00; ex 2833 21 00; ex 2833 25 00; ex 2833 29 20; ex 2833 29 80; ex 2835; ex 2836; ex 2839; 2936

                        Indien (IN)

                        Kadmium och bly

                        10

                           (Foder)

                        Okra

                        ex 0709 99 90

                        Indien (IN)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (2)

                        50

                           (Livsmedel – färska)

                        Muskotnöt
                        (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 11 00, 0908 12 00

                        Indonesien (ID)

                        Aflatoxiner

                        20

                        Muskotblomma
                        (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 21 00, 0908 22 00

                           (Livsmedel – torkade kryddor)

                        Vattenmelon (egusi, Citrullus lanatus), frön och produkter därav

                        ex 1207 70 00; ex 1106 30 90; ex 2008 99 99

                        Nigeria (NG)

                        Aflatoxiner

                        50

                           (Livsmedel)

                                    —

                                       Capsicum annuum, hel

                                    —

                                 0904 21 10

                        Peru (PE)

                        Aflatoxiner och ochratoxin A

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, krossad eller malen

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                    Torkade frukter av släktena Capsicum eller Pimenta, hela, med undantag av sötpaprika (Capsicum annuum)

                                    —

                                 0904 21 90

                           (Livsmedel – torkade kryddor)

                        Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.)

                        ex 0709 60 99

                        Thailand (TH)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (9)

                        10

                           (Livsmedel – färska)

                                    —

                                    Korianderblad

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Thailand (TH)

                        Salmonella (6)

                        10

                                    —

                                    Basilika (helig, söt)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                                    —

                                    Mynta

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Livsmedel – färska örter)

                                    —

                                    Korianderblad

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Thailand (TH)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (4)

                        20

                                    —

                                    Basilika (helig, söt)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Livsmedel – färska örter)

                                    —

                                    Sparrisböna
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00; ex 0710 22 00

                        Thailand (TH)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (4)

                        50

                                    —

                                    Auberginer

                                    —

                                    0709 30 00; ex 0710 80 95

                                    —

                                    Kålgrönsaker

                                    —

                                    0704; ex 0710 80 95

                           (Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

                                    —

                                    Paprika (Capsicum annuum)

                                    —

                                    0709 60 10; 0710 80 51

                        Turkiet (TR)

                        Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (8)

                        10

                                    —

                                    Tomater

                                    —

                                    0702 00 00; 0710 80 70

                           (Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

                        Torkade druvor (vindruvor)

                        0806 20

                        Uzbekistan(UZ)

                        Ochratoxin A

                        50

                           (Livsmedel)

                                    —

                                    Jordnötter, med skal

                                    —

                                 1202 41 00

                        Sydafrika (ZA)

                        Aflatoxiner

                        10

                                    —

                                    Jordnötter, skalade

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Jordnötssmör

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Foder och livsmedel)

         (1)  Om bara vissa produkter under ett KN-nummer behöver undersökas och det inte finns någon särskild undergrupp inom detta nummer i varunomenklaturen anges KN-numret med ”ex” (t.ex. ex 1006 30: endast basmatiris för direkt konsumtion ingår).

         (2)  Särskilt resthalter av acefat, metamidofos, triazofos, endosulfan, monokrotofos, metomyl, tiodikarb, diafentiuron, tiametoxam, fipronil, oxamyl, acetamipirid, indoxakarb och mandipropamid.

         (3)  Särskilt resthalter av amitraz, acefat, aldikarb, benomyl, karbendazim, klorfenapyr, klorpyrifos, CS2 (ditiokarbamater), diafentiuron, diazinon, diklorvos, dikofol, dimetoat, endosulfan, fenamidon, imidakloprid, malation, metamidofos, metiokarb, metomyl, monokrotofos, ometoat, oxamyl, profenofos, propikonazol, tiabendazol och tiakloprid.

         (4)  Särskilt resthalter av acefat, karbaryl, karbendazim, karbofuran, klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, dimetoat, etion, malation, metalaxyl, metamidofos, metomyl, monokrotofos, ometoat, profenofos, protiofos, kinalfos, triadimefon, triazofos, dikrotofos, EPN och triforin.

         (5)  Särskilt resthalter av triazofos, oxidemetonmetyl, klorpyrifos, acetamiprid, tiametoxam, klotianidin, metamidofos, acefat, propargit och monokrotofos.

         (6)  Referensmetod EN/ISO 6579 eller en metod som validerats mot den, enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

         (7)  Särskilt resthalter av karbendazim, cyflutrin, cyprodinil, diazinon, dimetoat, etion, fenitrotion, fenpropatrin, fludioxonil, hexaflumuron, lambda-cyhalotrin, metiokarb, metomyl, ometoat, oxamyl, fentoat och tiofanatmetyl.

         (8)  Särskilt resthalter av metomyl, oxamyl, karbendazim, klofentezin, diafentiuron, dimetoat, formetanat, malation, procymidon, tetradifon och tiofanatmetyl.

         (9)  Särskilt resthalter av karbofuran, metomyl, ometoat, dimetoat, triazofos, malation, profenofos, protiofos, etion, karbendazim, triforin, procymidon och formetanat.

         (10)  Särskilt resthalter av buprofezin, imidakloprid, fenvalerat och esfenvalerat (summan av RS- och SR-isomerer), profenofos, trifluralin, triazofos, triadimefon och triadimenol (summan av triadimefon och triadimenol) samt cypermetrin (cypermetrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]).

         (11)  Särskilt resthalter av triazofos, triadimefon och triadimenol (summan av triadimefon och triadimenol), parationmetyl, fentoat och metidation.

         (12)  Särskilt resthalter av karbofuran (summan), klorpyrifos, cypermetrin (summan), cyprokonazol, dikofol (summan), difenokonazol, dinotefuran, etion, flusilazol, folpet, prokloraz, profenofos, propikonazol, tiofanatmetyl och triforin.”