title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1846 av den 14 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

text:
               15.10.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 268/9

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1846
   av den 14 oktober 2015
   om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
   av följande skäl:
   A.   FÖRFARANDE

   1.   Gällande åtgärder

               (1)

               Genom förordning (EG) nr 703/2009 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

               (2)

               Åtgärderna infördes i form av en värdetull med en övrig tull på 24 % medan en företagsgrupp (Valin Group) beviljades en individuell tullsats på 7,9 %.

         2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

               (3)

               Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) för de gällande antidumpningsåtgärderna mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

               (4)

               Klagomålet ingavs den 29 april 2014 av European Steel Association – Eurofer (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av valstråd.

               (5)

               Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin.

         3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

               (6)

               Efter samråd med den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 2 augusti 2014 i Europeiska unionens officiella tidning
                   (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

         4.   Undersökning

   4.1   Relevanta perioder som omfattas av översynen vid giltighetstidens utgång

               (7)

               Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

         4.2   Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande

               (8)

               Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de exporterande tillverkare och importörer som den visste var berörda samt företrädarna för det berörda exportlandet om inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång.

               (9)

               De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. En berörd part begärde att bli hörd av kommissionen vilket ägde rum den 20 mars 2015.

               (10)

               Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

               (11)

               För att kommissionen skulle kunna avgöra om en stickprovsundersökning var nödvändig och i så fall göra ett representativt urval ombads de exporterande tillverkarna i Kina och de icke-närstående importörerna att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

               (12)

               Sammanlagt 45 kända kinesiska exporterande tillverkare kontaktades, men ingen av dem gav sig till känna och besvarade stickprovsformuläret. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.

               (13)

               På grund av det bristande samarbetet meddelade kommissionen de kinesiska myndigheterna att bästa tillgängliga uppgifter kan komma att användas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen mottog inte några synpunkter eller ansökningar från de kinesiska myndigheterna om att förhörsombudet (Hearing Officer) skulle ingripa.

               (14)

               Sammanlagt nio kända icke-närstående importörer kontaktades. Ingen gav sig till känna och besvarade stickprovsformuläret.

               (15)

               I det inledande skedet av undersökningen samarbetade 28 tillverkare/producentgrupper i unionen, som stod för omkring 70 % av unionens tillverkning av valstråd, med kommissionen. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga tillverkare använde sig kommissionen av ett stickprovsförfarande. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av den största representativa produktionsvolymen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, och beaktade även den geografiska spridningen och tillräcklig täckning för de olika produkttyperna. Det utvalda stickprovet bestod ursprungligen av sex företag och utgjorde 44,2 % av produktionen för den öppna marknaden.

         4.3   Frågeformulär och kontroll

               (16)

               Frågeformulär sändes till de sex unionstillverkare som ingick i urvalet och två tillverkare i potentiella jämförbara länder som gick med på att samarbeta.

               (17)

               Svar på frågeformulären inkom från de sex unionstillverkare som ingick i urvalet och de två tillverkarna i potentiella jämförbara länder.

               (18)

               Kontrollbesök på plats genomfördes hos följande företag:

                           a)

                           Unionstillverkare:

                                       —

                                       ArcelorMittal Hamburg GmbH, Tyskland

                                       —

                                       Global Steel Wire SA, Spanien

                                       —

                                       Moravia Steel AS, Tjeckien

                                       —

                                       Riva Acier SA, Frankrike

                                       —

                                       Saarstahl AG, Tyskland

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd, Förenade kungariket

                           b)

                           Tillverkare i jämförbart land:

                                       —

                                       Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turkiet

         B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   1.   Berörd produkt

               (19)

               Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen, nämligen stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål (nedan kallade valstråd eller den berörda produkten) med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95.

         2.   Likadan produkt

               (20)

               Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i översynen att den berörda produkten och valstråd som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina, valstråd som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden och valstråd som tillverkas och säljs i det jämförbara landet (Turkiet) har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

               (21)

               I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

         1.   Inledande anmärkningar

               (22)

               Såsom anges i skäl 12 erbjöd sig ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna att samarbeta och därför måste, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, undersökningsresultaten grundas på bästa tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och statistik, nämligen från Eurostat och den kinesiska exportdatabasen.

         2.   Dumpning under översynsperioden

   a)   Jämförbart land

               (23)

               Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet bestämmas på grundval av de priser som betalas eller ska betalas på den inhemska marknaden eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).

               (24)

               I den ursprungliga undersökningen användes Turkiet som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. På grundval av uppgifter i begäran om översyn informerade kommissionen i tillkännagivandet om inledande de berörda parterna om att den planerade att använda Brasilien som jämförbart land och uppmanade parterna att lämna synpunkter. I tillkännagivandet om inledande tillades också att även andra länder, särskilt Turkiet, Schweiz, Norge och Japan kommer att undersökas. Inga synpunkter mottogs från berörda parter.

               (25)

               Utöver att ta kontakt med tillverkare i Brasilien tog kommissionen också kontakt med alla kända eller potentiella tillverkare av valstråd i Turkiet, Schweiz, Norge och Japan (länder varifrån betydande import av valstråd sker till unionen, vilket tyder på betydande produktion) och Förenta staterna (ett land med en stor inhemsk industri och marknad).

               (26)

               Till slut gick två tillverkare av valstråd med på att samarbeta i undersökningen och besvarade frågeformuläret för jämförbara länder, nämligen Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. från Turkiet och ArcelorMittal Brasil från Brasilien.

               (27)

               Ett antal faktorer beaktades när man beslutade om det lämpligaste jämförbara landet för den nuvarande undersökningen, i synnerhet storleken på det jämförbara landets inhemska marknad med tillfredsställande konkurrensnivå för den likadana produkten, representativiteten (kvantitet och lönsamhet) för de samarbetsvilliga tillverkarnas försäljning på den inhemska marknaden, bredden och storleken på de samarbetsvilliga tillverkarnas produktsortiment och jämförbarheten mellan deras produkter och produktionsmetoder och de kinesiska produkterna och produktionsmetoderna.

               (28)

               Med tanke på att Turkiet och de turkiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna uppfyllde alla viktiga kriterier för ett lämpligt jämförbart land/en lämplig jämförbar producent beslutade kommissionen att använda Turkiet som jämförbart land.

         b)   Normalvärde

               (29)

               I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet under översynsperioden sålde till oberoende kunder på den inhemska marknaden var representativ i jämförelse med den totala exportvolymen till unionen, dvs. huruvida den totala volymen av sådan försäljning på den inhemska marknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den likadana produkten till unionen för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet.

               (30)

               Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden.

               (31)

               Eftersom man fann att all inhemsk försäljning skedde i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna på all försäljning på den inhemska marknaden under översynsperioden.

         c)   Exportpris

               (32)

               På grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarna, vilket gjorde att det saknades specifika uppgifter om de kinesiska priserna, fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Man använde tillgängliga statistiska källor, dvs. Eurostat.

               (33)

               Enligt Eurostat importerades endast 696 ton valstråd från Kina till unionen under översynsperioden, vilket motsvarar 0,04 % av den totala importen. Denna mängd är försumbar i förhållande till den totala förbrukningen i unionen (17,8 miljoner ton).

         d)   Jämförelse och justeringar

               (34)

               Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. För att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. För att uttrycka exportpriset fritt fabrik justerade kommissionen Eurostats cif-pris för frakt och försäkring på grundval av uppgifter i klagomålet. De inhemska priserna justerades för frakt, försäkring samt hanterings- och kreditkostnader på grundval av uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet.

         e)   Dumpningsmarginal

               (35)

               I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. De genomsnittliga exportpriserna i Kina enligt Eurostat jämförda med normalvärdet i det jämförbara landet påvisade ingen dumpning.

               (36)

               Samtidigt är det viktigt att betona att, som redan nämns i skäl 33, importvolymerna av den berörda produkten låg på en mycket låg nivå under översynsperioden. Det konstaterades också att priserna varierade kraftigt för de flesta KN-nummer, i vissa fall med en faktor upp till 30 under skadeundersökningsperioden. Sådana fluktuationer är svåra att förklara med ”normala” marknadskrafter och är troligen ett resultat av de låga försäljningsvolymerna.

               (37)

               Dessutom fanns det inga uppgifter om produktmixen för den kinesiska exporten på grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exportörerna och följaktligen kunde jämförelsen med normalvärdet för det jämförbara landet bara göras på aggregerad nivå.

               (38)

               Att ingen dumpning kunde fastställas under översynsperioden anses därför vara irrelevant på grund av den kombinerade effekten av de låga importerade kvantiteterna, de oregelbundna prissvängningarna samt bristen på uppgifter om den importerade produktmixen.

         3.   Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning

               (39)

               Mot bakgrund av övervägandena i skälen 35–38 gjorde kommissionen en ytterligare analys av om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna upphörde. Analysen omfattade följande delar: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, de kinesiska exportörernas beteende på andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft.

         3.1   Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

               (40)

               Enligt uppgifter från Worldsteel Association (5) har den totala kinesiska produktionen av valstråd uppvisat en starkt uppåtgående trend under de senaste tio åren och kulminerade på över 150 miljoner (6) ton år 2013.

               (41)

               Kina står med andra ord för 77 % av den globala produktionen av valstråd, vilket innebär att landet starkt kan påverka marknadsvillkoren genom sina försäljningsbeslut. Det är viktigt att betona att den årliga produktionen är mer än sju gånger större än unionens totala produktion. Dessutom är den totala ökningen av Kinas produktion av valstråd sedan 2011 (26 miljoner ton) i sig större än den totala förbrukningen i unionen vilken beräknas till 17 miljoner ton.

               (42)

               Enligt begäran om översyn uppskattades den outnyttjade kapaciteten till omkring 50 miljoner ton i Kina. På grund av det bristande kinesiska samarbetet var det svårt att erhålla ytterligare uppgifter i detta avseende. Mot bakgrund av de höga produktionsnivåerna, som nämns i skäl 40 och 41, i förhållande till de europeiska och globala siffrorna skulle Kina dock lätt kunna orsaka allvarliga snedvridningar på marknaden genom sina försäljningsbeslut även utan att använda sin outnyttjade kapacitet.

         3.2   Kinas försäljning till tredjeländer

               (43)

               Enligt den kinesiska exportdatabasen exporterade Kina över nio miljoner ton valstråd till hela världen under översynsperioden, vilket motsvarar över 50 % av unionens totala förbrukning under samma period. I tabellen nedan sammanfattas siffrorna för de sex viktigaste länderna med avseende på den kinesiska exportvolymen och för Turkiet, det jämförbara landet, som tillsammans importerade mer än 53 % av den totala kinesiska exporten under översynsperioden.

                  Tabell 1

                  Kinas export av valstråd (volym och priser, i euro)

                           Land

                           2012 volym

                           Genomsnittspris 2012

                           2013 volym

                           Genomsnittspris 2013

                           ÖP volym

                           Genomsnittspris ÖP

                           Thailand

                           756 919

                           484

                           1 009 662

                           423

                           1 152 561

                           394

                           Sydkorea

                           1 153 833

                           498

                           1 109 207

                           430

                           1 134 587

                           404

                           Vietnam

                           390 995

                           483

                           684 193

                           418

                           774 175

                           389

                           Indonesien

                           381 893

                           487

                           554 034

                           432

                           615 982

                           401

                           Förenta staterna

                           301 523

                           458

                           628 111

                           408

                           588 047

                           391

                           Malaysia

                           333 185

                           488

                           447 220

                           433

                           469 895

                           405

                           Turkiet

                           2 937

                           645

                           6 931

                           477

                           30 717

                           392

                           Kinas totala export

                           5 539 649

                           7 943 297

                           9 073 220

                              Källa: Den kinesiska exportdatabasen.

               (44)

               Det genomsnittliga exportpriset under översynsperioden för vart och ett av ovanstående länder konstaterades vara betydligt lägre än normalvärdet. De dumpningsmarginaler som fastställts med beaktande av de kinesiska genomsnittliga försäljningspriserna (se tabellen ovan) till tredjeländer varierade följaktligen mellan 14 % och 24 % (7).

               (45)

               Siffrorna visar också en uppåtgående trend för volymen av Kinas export och en nedåtgående trend för priserna. Tillgänglig statistik tyder faktiskt på att priserna fortsatte att minska efter översynsperioden. En del av de länder som påverkades uppfattade dessa trender som ett hot mot sin egen industri och har infört skyddsåtgärder (bland annat Malaysia och Indonesien, och på senare tid, efter översynsperioden, även Turkiet (8), Förenta staterna och Pakistan).

               (46)

               Slutligen tyder de senaste pressmeddelandena (9) på att den kinesiska inhemska marknaden och i synnerhet byggsektorn (10) mattas av. Följaktligen minskar försäljningsmöjligheterna för Kina: dess viktigaste exportmarknader stängs och den viktigaste försäljningen på den inhemska marknaden mattas av. Om åtgärderna i unionen skulle upphöra är sannolikheten stor för att Kina omedelbart skulle rikta sin försäljning till låga (dumpade) priser av stora volymer mot unionsmarknaden.

         3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

               (47)

               På grund av den högre prisnivån på unionsmarknaden jämfört med de kinesiska försäljningspriser som konstaterats i andra tredjeländer (se tabell 1) anses unionsmarknaden vara attraktiv för kinesiska tillverkare. Förekomsten av skyddsåtgärder på många exportmarknader gör unionsmarknaden ännu attraktivare. Det är därför rimligt att anta att den kinesiska exporten skulle återupptas i betydande volymer på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det är värt att erinra om att de kinesiska försäljningsvolymerna på unionsmarknaden år 2008, när de ursprungliga åtgärderna infördes, uppgick till 1,1 miljoner ton jämfört med 700 ton under översynsperioden.

         3.4   Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning

               (48)

               Med beaktande av den mycket höga produktionen av valstråd i Kina och Kinas dumpningspraxis gentemot tredjeländer samt unionsmarknadens attraktionskraft enligt ovan är sannolikheten stor för att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till omedelbar återkommande dumpning från Kina till unionen.

         D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

               (49)

               Den likadana produkten tillverkades under översynsperioden av 72 tillverkare i unionen, vilka utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Ingen av dem motsatte sig inledandet av översynen.

               (50)

               Det har av sekretesskäl varit nödvändigt att indexera alla siffror som rör känsliga uppgifter, eller att ange dem som intervaller.

         E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

   1.   Förbrukningen i unionen

               (51)

               Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av tillgänglig importstatistik, de samarbetsvilliga unionstillverkarnas faktiska försäljning förutom deras exportförsäljning och den uppskattade försäljningen för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare. Definitionen av förbrukning avser försäljningen på den öppna marknaden, inklusive företagsintern försäljning men exklusive företagsintern användning. Företagsintern användning, dvs. interna överföringar av den likadana produkten mellan integrerade unionstillverkare för ytterligare bearbetning, har inte inkluderats i unionens förbrukning, eftersom dessa interna överföringar inte konkurrerar med försäljning från oberoende leverantörer på den öppna marknaden. Företagsintern försäljning, dvs. försäljning till närstående företag, inkluderades i unionens förbrukning eftersom, enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen, de företag som är närstående unionstillverkarna var fria att köpa valstråd även från andra källor. Dessutom konstaterades det att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till närstående parter motsvarade de genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter.

               (52)

               På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

                  Tabell 2

                  Förbrukningen i unionen

                           2011

                           2012

                           2013

                           ÖP

                           Volym (i ton)

                           18 522 439

                           16 024 244

                           17 134 056

                           17 826 678

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              87

                              93

                              96

                              Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

               (53)

               Förbrukningen i unionen minskade med 4 %, från 18,5 miljoner ton år 2011 till 17,8 miljoner ton under översynsperioden. Förbrukningen under skadeundersökningsperioden var lägre än förbrukningen på 23,6 miljoner ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (april 2007–mars 2008). Den minskade förbrukningen är en följd av de negativa effekterna av den ekonomiska krisen som ledde till en i allmänhet minskad förbrukning av valstråd, särskilt inom bilindustrin och byggindustrin.

         2.   Import från det berörda landet

   a)   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

               (54)

               Volymen och marknadsandelen för importen från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat.

               (55)

               Importvolymen till unionen från det berörda landet och dess marknadsandel utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 3

                  Försäljningsvolym och marknadsandel

                           Land

                           2011

                           2012

                           2013

                           ÖP

                           Kina

                           Volym (i ton)

                           3 108

                           911

                           88

                           696

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              29

                              3

                              22

                           Marknadsandel (i %)

                           0,02

                           0,01

                           0,00

                           0,00

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              34

                              3

                              23

                              Källa: Eurostat.

               (56)

               Medan importen från Kina utgjorde en marknadsandel på 5 % och 1,1 miljoner ton under den ursprungliga undersökningsperioden har den, på grundval av uppgifter från Eurostat, praktiskt taget försvunnit från marknaden. Faktum är att importen från Kina minskade från 3 108 ton till 696 ton under skadeundersökningsperioden.

               (57)

               Företaget med en tullsats på 7,9 % är ett företag närstående ArcelorMittal Group och tillverkar enligt klagandena inte längre några betydande mängder valstråd. Dock upphörde även de övriga kinesiska exporterande tillverkarna med sin försäljning till unionen. Marknaden för valstråd förefaller vara mycket priskänslig och prishöjningen på 24 % till följd av den gällande antidumpningstullen ledde till att de kinesiska exportörerna tappade intresset för unionsmarknaden.

         b)   Priser på import från det berörda landet och prisunderskridande

               (58)

               Importpriserna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. På grund av de försumbara volymer som importerades från Kina till EU, det bristande samarbetet från de kinesiska tillverkarna och bristen på produkttypsrelaterade prisuppgifter på deras försumbara importvolymer, var det inte möjligt att göra en meningsfull beräkning av prisunderskridandet. De kinesiska exportpriserna till tredjeländer, som framgår av tabell 1, underskred dock unionsindustrins försäljningspriser med mer än 25 % i genomsnitt. Därför förväntas ett liknande betydande prisunderskridande på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

         3.   Import från andra tredjeländer utan antidumpningsåtgärder

               (59)

               De länder som står för den största exporten till unionen är Moldavien, Norge, Ryssland, Ukraina och Schweiz. Den totala importen av den berörda produkten från tredjeländer ökade med 19,2 % (från 1,22 till 1,45 miljoner ton) under skadeundersökningsperioden, och utgjorde 7,5 % av förbrukningen i unionen. Under samma period skedde en stadig minskning av det genomsnittliga importpriset per enhet från 592 till 506 euro per ton, dvs. en minskning med 14,6 %.

                  Tabell 4

                  Import från tredjeländer

                           Land

                           2011

                           2012

                           2013

                           ÖP

                           Moldavien

                           Volym (i ton)

                           47 084

                           99 126

                           86 083

                           185 982

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              211

                              183

                              395

                           Marknadsandel (i %)

                           0,25

                           0,62

                           0,50

                           1,04

                           Genomsnittligt pris (euro per ton)

                           528

                           483

                           445

                           438

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              91

                              84

                              83

                           Norge

                           Volym (i ton)

                           130 614

                           128 439

                           125 267

                           134 313

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              98

                              96

                              103

                           Marknadsandel (i %)

                           0,71

                           0,80

                           0,73

                           0,75

                           Genomsnittligt pris (euro per ton)

                           552

                           538

                           495

                           486

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              97

                              90

                              88

                           Ryssland

                           Volym (i ton)

                           47 185

                           89 236

                           91 037

                           112 748

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              189

                              193

                              239

                           Marknadsandel (i %)

                           0,25

                           0,56

                           0,53

                           0,63

                           Genomsnittligt pris (euro per ton)

                           494

                           486

                           436

                           425

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              98

                              88

                              86

                           Ukraina

                           Volym (i ton)

                           379 216

                           193 955

                           256 928

                           307 276

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              51

                              68

                              81

                           Marknadsandel (i %)

                           2,05

                           1,21

                           1,50

                           1,72

                           Genomsnittligt pris (euro per ton)

                           505

                           507

                           457

                           443

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              100

                              90

                              88

                           Schweiz

                           Volym (i ton)

                           290 689

                           293 352

                           297 980

                           298 104

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              101

                              103

                              103

                           Marknadsandel (i %)

                           1,57

                           1,83

                           1,74

                           1,67

                           Genomsnittligt pris (euro per ton)

                           694

                           632

                           607

                           596

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              91

                              87

                              86

                           Övriga tredjeländer totalt

                           Volym (i ton)

                           1 220 464

                           1 086 787

                           1 250 867

                           1 454 411

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Marknadsandel (i %)

                           6,59

                           6,78

                           7,30

                           8,16

                           Genomsnittligt pris (euro per ton)

                           591

                           564

                           522

                           506

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              86

                           Totalt från tredjeländer

                           Volym (i ton)

                           1 223 572

                           1 087 698

                           1 250 955

                           1 455 107

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Marknadsandel (i %)

                           6,61

                           6,79

                           7,30

                           8,16

                           Genomsnittligt pris (euro per ton)

                           592

                           564

                           522

                           506

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              85

                              Källa: Eurostat.

         4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

               (60)

               I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

               (61)

               I detta arbete skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. De makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden fastställdes, analyserades och verifierades på grundval av uppgifter från unionsindustrin. De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av de uppgifter som samlats in och verifierats på nivån för de unionstillverkare som ingick i stickprovsurvalet.

               (62)

               I de följande avsnitten är de makroekonomiska indikatorerna följande: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, lager, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittliga priser per enhet, produktionskostnader, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och arbetskraftskostnader.

         a)   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

               (63)

               Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 5

                  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                           2011

                           2012

                           2013

                           ÖP

                           Produktionsvolym
                           (i ton)

                           21 502 127

                           18 565 812

                           19 742 360

                           20 236 339

                           Produktionsvolym

                              Index

                              100

                              86

                              92

                              94

                           Produktionskapacitet
                           (i ton)

                           28 147 358

                           28 001 765

                           28 051 425

                           28 061 036

                           Produktionskapacitet

                              Index

                              100

                              99

                              100

                              100

                           Kapacitetsutnyttjande
                           (%)

                           76

                           66

                           70

                           72

                              Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

               (64)

               Under skadeundersökningsperioden minskade produktionen med 6 %, produktionskapaciteten förblev stabil och kapacitetsutnyttjandet sjönk från 76 % till 72 %.

         b)   Försäljningsvolym och marknadsandel

               (65)

               Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 6

                  Försäljningsvolym och marknadsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           ÖP

                           Försäljningsvolym i unionen
                           (i ton)

                           17 298 867

                           14 936 546

                           15 883 101

                           16 371 571

                           Försäljningsvolym i unionen

                              Index

                              100

                              86

                              92

                              95

                           Marknadsandel
                           (i %)

                           93,4

                           93,2

                           92,7

                           91,8

                              Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

               (66)

               Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden.

         c)   Tillväxt

               (67)

               Förbrukningen i unionen minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, under det att unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 5 %, vilket innebar att marknadsandelen minskade med 1,6 procentenheter.

         d)   Sysselsättning och produktivitet

               (68)

               Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 7

                  Sysselsättning och produktivitet

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Antal anställda

                           8 888

                           8 851

                           8 849

                           8 991

                           Antal anställda

                              Index

                              100

                              100

                              100

                              101

                           Produktivitet (enhet/anställd)

                           2 419

                           2 098

                           2 231

                           2 251

                           Produktivitet (enhet/anställd)

                              Index

                              100

                              87

                              92

                              93

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (69)

               Sysselsättningen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Samtidigt sjönk produktiviteten med 7 % på grund av minskad produktion, vilket framgår av tabell 7 i skäl 68.

         5.   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

               (70)

               Den dumpningsmarginal som fastställdes för Kina i den ursprungliga undersökningen låg högt över miniminivån, medan importvolymen från Kina låg på en försumbar nivå under hela skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs kan verkningarna av den förväntade dumpningen på unionsindustrin bli väsentliga med tanke på den ökande volymen och de fallande priserna på export från Kina till tredjeländer, vilket redan nämnts i skälen 45 och 46. Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av valstråd med ursprung i Kina, vilket nämns i skäl 83.

         a)   Priser och faktorer som påverkar priser

               (71)

               Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 8

                  Genomsnittliga försäljningspriser

                           2011

                           2012

                           2013

                           ÖP

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen
                           (euro/ton)

                           638

                           588

                           545

                           539

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen

                              Index

                              100

                              92

                              85

                              85

                           Produktionskostnad per enhet
                           (euro/ton)

                           606

                           581

                           533

                           514

                           Produktionskostnad per enhet

                              Index

                              100

                              96

                              88

                              85

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

                     Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen och produktionskostnaden minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga försäljningspriset följde därför utvecklingen av kostnaderna.

         b)   Arbetskraftskostnader

               (72)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 9

                  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                           2011

                           2012

                           2013

                           ÖP

                           Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

                           51 320

                           53 514

                           52 366

                           51 814

                           Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                              Index

                              100

                              104

                              102

                              101

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (73)

               Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd har förblivit stabil under skadeundersökningsperioden. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt behålla sin konkurrenskraft.

         c)   Lagerhållning

               (74)

               Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 10

                  Lagerhållning

                           2011

                           2012

                           2013

                           ÖP

                           Utgående lager
                           (ton)

                           400 531

                           400 256

                           429 765

                           471 135

                           Utgående lager

                              Index

                              100

                              100

                              107

                              118

                           Utgående lager som andel av produktionen
                           (%)

                           1,9

                           2,2

                           2,2

                           2,3

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (75)

               Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lager totalt med 18 %. En avsevärd del av produktionen av valstråd består av standardprodukter, och unionsindustrin måste därför ha en viss lagerhållning för att snabbt kunna tillgodose kundernas efterfrågan. Det utgående lagret som andel av produktionen förblev relativt stabilt och följde utvecklingen för unionsindustrins produktion.

         d)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

               (76)

               Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 11

                  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                           2011

                           2012

                           2013

                           ÖP

                           Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

                           5,1

                           1,2

                           2,3

                           4,7

                           Kassaflöde (euro)

                           179 540 905

                           82 626 580

                           107 291 306

                           159 860 366

                           Investeringar (euro)

                           103 206 819

                           81 357 885

                           62 499 682

                           42 831 235

                           Räntabilitet (%)

                           3,8

                           – 0,1

                           0,8

                           3,0

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (77)

               Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. Lönsamheten minskade från 5,1 % till 4,7 %. Detta är lägre än det vinstmål på 9,9 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

               (78)

               Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet och det var positivt under skadeundersökningsperioden. Indikatorn uppvisade dock en betydande minskning på 11 %. Detta väcker farhågor beträffande unionsindustrins förmåga att fortsätta med den nödvändiga självfinansieringen av sin verksamhet.

               (79)

               Investeringarna minskade kraftigt, med 58 %, under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för modernisering och underhåll samt för uppfyllande av lagstadgade säkerhetskrav. Det faktum att inga investeringar gjordes för att bygga ut kapaciteten kan tyda på en eventuell negativ marknadsutveckling på lång sikt.

               (80)

               Räntabiliteten är nettovinsten i procent av det bokförda bruttovärdet av investeringarna. Denna indikator minskade från 3,8 % till 3 % under skadeundersökningsperioden till följd av den minskade vinsten.

               (81)

               Med hänsyn till den minskande lönsamheten och det minskande kassaflödet påverkades företagets kapitalanskaffningsförmåga också negativt.

         e)   Unionsindustrins produktion för egna behov

               (82)

               På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen konstaterades produktionen för egna behov vara insignifikant, eftersom bara cirka 11 % av unionsindustrins produktion används internt inom gruppen. I allmänhet leder en högre produktionsvolym till stordriftsfördelar som gynnar den berörda tillverkaren. Unionsindustrin är till största delen vertikalt integrerad och produktionen för egna behov används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter inom industrin i ett senare led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i ett senare led i förädlingskedjan. Produktionen för egna behov förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att unionsindustrins produktion för egna behov inte hade någon negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation.

         f)   Slutsats om skada

               (83)

               Under skadeundersökningsperioden uppvisade samtliga skadeindikatorer för unionsindustrin en negativ trend. Produktionen i unionen minskade med 6 %, kapacitetsutnyttjandet sjönk från 76 % till 72 %, marknadsandelen minskade med 1,6 procentenheter från 93,4 % till 91,8 % och utgående lager ökade med 18 %. Dessutom följde även andra skadeindikatorer, exempelvis försäljningsvolym till icke-närstående parter i unionen (– 6 %) och export till icke-närstående parter (– 22 %), en negativ trend. Priserna per enhet vid försäljning till icke-närstående parter i unionen och produktionskostnaden sjönk båda med 15 %. Lönsamheten minskade från 5,1 % till 4,7 % vilket är lägre än det vinstmål på 9,9 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Investeringarna minskade avsevärt med 58 % och kassaflödet minskade med 11 %. Mot bakgrund av att sysselsättningen förblev relativt stabil minskade produktiviteten med 7 %.

               (84)

               Dessa negativa trender kan inte tillskrivas importen från Kina, eftersom den var begränsad både när det gäller volym och marknadsandelar. Analysen inriktas därför på den inverkan som ett återupptagande av importen från Kina skulle ha på unionsindustrin som inte har återhämtat sig helt från den tidigare dumpningen från Kina.

         F.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

   1.   Inledande anmärkning

               (85)

               Även om importvolymerna från Kina har minskat betydligt efter det att åtgärderna infördes 2009 anser man att den återstående betydande produktionskapaciteten i Kina lätt kan styras om mot unionsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra.

         2.   Påverkan från den prognostiserade importvolymen från Kina och prispåverkan om åtgärderna skulle upphävas

               (86)

               Såsom fastställs i skäl 40–42 uppgår den totala produktionskapaciteten av valstråd till över 150 miljoner ton medan den uppskattade outnyttjade kapaciteten uppgår till cirka 50 miljoner ton. Båda dessa volymer är betydligt större än unionens totala förbrukning av valstråd. Såsom framgår av den kinesiska statistiken har Kina under senare år lyckats styra sin överskottsproduktion från unionen till andra länder med färre handelsbegränsningar. Detta har emellertid ändrats, eftersom det på vissa av marknaderna i tredjeländer nyligen har införts skyddsåtgärder som effektivt stänger eller åtminstone försämrar tillträdet för kinesisk import. Under alla omständigheter är unionsmarknaden fortfarande attraktiv på grund av de relativt höga försäljningspriserna för den berörda produkten jämfört med andra marknader i tredjeländer. Med hänsyn till den dragningskraft som unionsmarknaden utövar genom sin storlek och sina prisnivåer är det därför rimligt att anta att en väsentlig del av den nuvarande kinesiska produktionen skulle styras om till unionen, om åtgärderna skulle upphävas. Med beaktande av den aktuella skadebilden och de kinesiska exportörernas dumpningspraxis framgick av undersökningen att ett upphörande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av exporten från Kina till dumpade priser, och därmed vålla unionsindustrin väsentlig skada.

         3.   Slutsats

               (87)

               Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett upphävande av de åtgärder som tillämpas på importen från Kina med all sannolikhet skulle leda till att skadan för unionsindustrin skulle återkomma.

         G.   UNIONENS INTRESSE

               (88)

               I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

               (89)

               Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen.

               (90)

               Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

         1.   Unionsindustrins intresse

               (91)

               Unionsindustrin förlorade marknadsandelar och led väsentlig skada under hela skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs, kommer situationen för unionsindustrin med all sannolikhet att försämras ytterligare.

               (92)

               Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina.

         2.   Importörernas och handlarnas intresse

               (93)

               Ingen av importörerna/handlarna gav sig till känna i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Det finns inga indikationer på att fortsatta åtgärder skulle ha någon betydande negativ inverkan på deras verksamhet.

         3.   Användarnas intresse

               (94)

               Ingen av användarna gav sig till känna i denna översyn vid giltighetstidens utgång. När det gäller användarna blev slutsatsen i den ursprungliga undersökningen att den eventuella inverkan av införandet av åtgärder på användarnas verksamhet skulle bli mycket begränsad. För det första köper de flesta användare sin valstråd från icke-kinesiska källor, vilka är vanligt förekommande. För det andra bör den eventuella inverkan av införandet av åtgärder ses mot bakgrund av produkterna i ett senare led i förädlingskedjan, vilka har ett högt mervärde. Mot denna bakgrund dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte skulle inverka negativt på användarnas nuvarande situation.

         4.   Slutsats om unionens intresse

               (95)

               På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina.

         H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

               (96)

               Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifter. En berörd part lämnade synpunkter som gav stöd för kommissionens slutsatser.

               (97)

               Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av valstråd med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EG) nr 703/2009 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (98)

               I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som bara gäller företag för vilka en individuell tullsats har införts, innebär att en giltig faktura, som uppfyller kraven i artikel 1.3 i denna förordning, ska uppvisas för medlemsstaternas tullmyndigheter. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på övriga tillverkare.

               (99)

               Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (11). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

               (100)

               Denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina som klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95.
   2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

               Företag

               Antidumpningstull (i %)

               Taric-tilläggsnummer

               Valin Group

               7,9

               A930

               Övriga företag

               24,0

               A999

         3.   Den individuella tullsats som anges för det företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (volym) valstråd som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Folkrepubliken Kina. Jag intygar att den information som lämnas i denna faktura är fullständig och korrekt.” Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”övriga företag” tillämpas.
   4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 2015.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Rådets förordning (EG) nr 703/2009 av den 27 juli 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet rörande import av valstråd med ursprung i Republiken Moldavien och Turkiet (EUT L 203, 5.8.2009, s. 1).

      (3)  EUT C 318, 1.11.2013, s. 6.

      (4)  EUT C 252, 2.8.2014, s. 7.

      (5)  Steel statistical yearbook 2014, Worldsteel Association, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf

      (6)  Denna siffra omfattar både kol och valstråd av rostfritt stål (rostfritt stål är inte den berörda produkten). Eurofer, som är medlem av International Stainless Steel Forum, uppskattade att produktionen av rostfri valstråd under hela skadeundersökningsperioden, inbegripet översynsperioden, utgjorde mindre än 5 % av den totala valstrådsproduktionen i Kina.

      (7)  Av sekretesskäl kan de fastställda faktiska dumpningsmarginalerna inte lämnas ut och presenteras därför i form av intervall.

      (8)  Turkiet höjde sin vanliga tullsats till 40 % för valstråd i november 2014, dvs. efter översynsperioden och det påverkade därför inte resultaten för det jämförbara landet.

      (9)  South China Morning Post den 20 januari 2015, Le Figaro den 26 mars 2015, Australian Financial review den 20 april 2015, CNBC den 7 maj 2015.

      (10)  Valstråd används i stor utsträckning inom byggsektorn.

      (11)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (DG Trade), direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, BELGIEN.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/251 av den 23 februari 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               24.2.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 47/1

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/251
   av den 23 februari 2016
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 23 februari 2016.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA

         Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  IL

                  283,3

                  MA

                  91,7

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  151,4

                  0707 00 05

                  MA

                  84,1

                  TR

                  177,1

                  ZZ

                  130,6

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  40,5

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  100,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,1

                  IL

                  77,2

                  MA

                  51,2

                  TN

                  54,0

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  57,6

                  0805 20 10

                  IL

                  130,4

                  MA

                  88,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  101,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  138,8

                  JM

                  161,2

                  MA

                  113,4

                  TR

                  43,5

                  ZZ

                  105,1

                  0805 50 10

                  EG

                  90,7

                  IL

                  96,1

                  MA

                  64,8

                  TR

                  90,7

                  ZZ

                  85,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,6

                  US

                  107,4

                  ZZ

                  100,5

                  0808 30 90

                  CL

                  114,0

                  CN

                  89,7

                  TR

                  156,1

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  115,0

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/832 av den 16 maj 2017 om beviljande av det skydd som anges i artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 till förmån för namnet Bürgstadter Berg (SUB)

text:
               17.5.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 124/31

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/832
   av den 16 maj 2017
   om beviljande av det skydd som anges i artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 till förmån för namnet Bürgstadter Berg (SUB)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 99, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med artikel 97.2 och 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 har Tysklands ansökan om registrering av namnet ”Bürgstadter Berg” prövats av kommissionen och därefter offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
                   (2).

               (2)

               Kommissionen har inte mottagit några invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013.

               (3)

               I enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör namnet ”Bürgstadter Berg” skyddas och tas upp i det register som avses i artikel 104 i förordningen.

               (4)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Namnet ”Bürgstadter Berg” (SUB) ska härmed skyddas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 16 maj 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT C 384, 18.10.2016, s. 4.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 659/2012 av den 18 juli 2012 om utfärdande av licenser för import av vitlök under delperioden 1 september 2012 – 30 november 2012

text:
               19.7.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 189/7

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 659/2012
   av den 18 juli 2012
   om utfärdande av licenser för import av vitlök under delperioden 1 september 2012–30 november 2012
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               I kommissionens förordning (EG) nr 341/2007 (3) finns bestämmelser om öppnande och administration av tullkvoter och om införande av ett system med importlicenser och ursprungsintyg för vitlök och andra jordbruksprodukter som importeras från tredjeländer.

               (2)

               De kvantiteter för vilka A-licensansökningar har lämnats in av traditionella importörer och nya importörer under de sju första dagarna i juli 2012 i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 341/2007 överskrider de kvantiteter som finns tillgängliga för produkter med ursprung i Kina.

               (3)

               Enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1301/2006 är det nu därför nödvändigt att fastställa i vilken utsträckning som de A-licensansökningar som överlämnats till kommissionen senast den 14 juli 2012, i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 341/2007, kan beviljas.

               (4)

               För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   A-licensansökningar som har lämnats in under de sju första dagarna i juli 2012 i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 341/2007 och som överlämnats till kommissionen senast den 14 juli 2012 ska beviljas med de procentsatser av de ansökta kvantiteterna som anges i bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 18 juli 2012.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  EUT L 90, 30.3.2007, s. 12.

      BILAGA

                  Ursprung

                  Löpnummer

                  Tilldelningskoefficient

                  Argentina

                              —

                              Traditionella importörer

                  09.4104

                  X

                              —

                              Nya importörer

                  09.4099

                  X

                  Kina

                              —

                              Traditionella importörer

                  09.4105

                  46,109181 %

                              —

                              Nya importörer

                  09.4100

                  0,380346 %

                  Andra icke-medlemsländer

                              —

                              Traditionella importörer

                  09.4106

                  100 %

                              —

                              Nya importörer

                  09.4102

                  100 %

                  ”X” Ingen kvot för detta ursprung under delperioden i fråga.