title: KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) …/… om vissa tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 vad gäller de handlingar som krävs för retroaktivt godkännande av perioder för omställning, produktion av ekologiska produkter och information som ska tillhandahållas av medlemsstaterna

text:
                            EUROPEISKA
                            KOMMISSIONEN

                                                    Bryssel den 26.3.2020
                                                    C(2020) 1772 final

             KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) …/…

                                      av den 26.3.2020

     om vissa tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
     2018/848 vad gäller de handlingar som krävs för retroaktivt godkännande av perioder
        för omställning, produktion av ekologiska produkter och information som ska
                              tillhandahållas av medlemsstaterna

                                 (Text av betydelse för EES)

SV                                                                                SV
 ---pagebreak---                  KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) …/…

                                                av den 26.3.2020

         om vissa tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
         2018/848 vad gäller de handlingar som krävs för retroaktivt godkännande av perioder
            för omställning, produktion av ekologiska produkter och information som ska
                                  tillhandahållas av medlemsstaterna

                                            (Text av betydelse för EES)

     EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
     med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
     med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj
     2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av
     rådets förordning (EG) nr 834/20071, särskilt artiklarna 10.6, 14.3, 15.3, 16.3, 17.3 och 26.7 d,
     och
     av följande skäl:
     (1)      I kapitel III i förordning (EU) 2018/848 fastställs allmänna produktionsregler för
              ekologiska produkter och i bilaga II till den förordningen anges detaljerade
              produktionsregler. För att säkerställa harmoniserade villkor för genomförandet av den
              förordningen bör vissa ytterligare regler fastställas.
     (2)      Omställningen till ekologiska produktionsmetoder kräver vissa perioder för att anpassa
              alla metoder som används. Omställningsperioden inleds tidigast efter det att en
              jordbrukare eller aktör som producerar alger eller vattenbruksdjur har anmält sin
              verksamhet till de behöriga myndigheterna. Som undantag och på vissa villkor kan en
              tidigare period godkännas retroaktivt som en del av omställningsperioden. De
              handlingar som ska lämnas in till de behöriga myndigheterna för retroaktivt
              godkännande av en tidigare period bör specificeras.
     (3)      För att säkerställa att en hög djurskyddsnivå som tar hänsyn till artspecifika behov
              inom ekologisk animalieproduktion iakttas, är det nödvändigt att fastställa djurtäthet,
              minsta utrymmen inomhus och utomhus och deras egenskaper samt tekniska krav och
              egenskaper för byggnader och utomhusområden för nötkreatur, får, getter, hästdjur,
              hjortdjur, svin, fjäderfän och kaniner. För diande djur bör det dessutom fastställas
              minimiperioder för utfodring, företrädesvis med modersmjölk.
     (4)      För att säkerställa att en hög djurskyddsnivå som tar hänsyn till artspecifika behov
              inom ekologisk vattenbruksproduktion iakttas, är det också nödvändigt att fastställa
              regler per art eller grupp av arter i fråga om djurtäthet och egenskaperna för
              produktionssystem och behållare avsedda för vattenbruksdjur.
     (5)      Bearbetade ekologiska produkter bör framställas med bearbetningsmetoder som
              garanterar att produkternas ekologiska egenskaper och kvaliteter bibehålls genom alla
              led i den ekologiska produktionen. Med tanke på det stora antal tekniker som används

     1
              EUT L 150, 14.6.2018, s. 1.

SV                                                      1                                                SV
 ---pagebreak---             vid bearbetning av livsmedelsprodukter inom ekologisk produktion är det inte möjligt
            att upprätta en uttömmande förteckning över alla tekniker som är godkända. Som en
            allmän regel bör därför tekniker som överensstämmer med de principer och relevanta
            produktionsregler som fastställs i förordning (EU) 2018/848 anses vara godkända för
            bearbetning av livsmedel i ekologisk produktion.
     (6)    När det gäller vissa tekniker som används vid bearbetning av särskilda ekologiska
            livsmedelsprodukter kan medlemsstaterna ha olika uppfattningar om huruvida en
            teknik överensstämmer med de principer och relevanta produktionsregler som
            fastställs i förordning (EU) 2018/848 för produktion av särskilda produkter. I sådana
            fall är det nödvändigt att fastställa regler för hur en sådan teknik kan bedömas och, om
            den bekräftas överensstämma med dessa principer och produktionsregler, godkännas
            av kommissionen för produktion av särskilda livsmedelsprodukter, i förekommande
            fall på vissa villkor.
     (7)    Jonbytes- och adsorptionstekniker med harts kan behövas för att producera
            modersmjölksersättning och tillskottsnäring samt spannmålsbaserade livsmedel och
            barnmat enligt artikel 1.1 a och b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
            609/20132 för att uppfylla de sammansättningskrav som fastställs i den förordningen
            och i rättsakter som antagits på grundval av artikel 11.1 i samma förordning för de
            berörda produkterna eller i produkter som regleras genom kommissionens direktiv
            2006/125/EG3. Det är nödvändigt att godkänna användning av jonbytes- och
            adsorptionstekniker för dessa produktkategorier.
     (8)    På samma sätt som för de tekniker som är godkända för användning vid bearbetning
            av livsmedelsprodukter bör tekniker som återställer egenskaper som går förlorade vid
            bearbetning och lagring av ekologiskt foder, rättar till resultatet av försummelse vid
            bearbetningen av ekologiskt foder eller på något annat sätt kan vara vilseledande när
            det gäller den verkliga beskaffenheten hos produkter som är avsedda att saluföras som
            ekologiskt foder inte användas.
     (9)    Med tanke på det stora antalet tekniker som används vid bearbetning av särskilda
            foderprodukter inom ekologisk produktion är det inte möjligt att upprätta en
            uttömmande förteckning över alla tekniker som är godkända. Som en allmän regel bör
            därför tekniker som överensstämmer med de principer och relevanta produktionsregler
            som fastställs i förordning (EU) 2018/848 vara godkända för bearbetning av foder i
            ekologisk produktion.
     (10)   När det gäller vissa tekniker som används vid bearbetning av särskilda ekologiska
            foderprodukter kan medlemsstaterna ha olika uppfattningar om huruvida en teknik
            överensstämmer med de principer och relevanta produktionsregler som fastställs i
            förordning (EU) 2018/848. I sådana fall är det nödvändigt att fastställa regler för hur
            en sådan teknik kan bedömas och, om den bekräftas överensstämma med dessa
            principer och relevanta produktionsregler, godkännas av kommissionen för produktion
            av särskilda foderprodukter, i förekommande fall på vissa villkor.

     2
            Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 av den 12 juni 2013 om livsmedel avsedda
            för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för
            viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG,
            1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och
            kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (EUT L 181, 29.6.2013, s. 35).
     3
            Kommissionens direktiv 2006/125/EG av den 5 december 2006 om spannmålsbaserade livsmedel och
            barnmat för spädbarn och småbarn (EUT L 339, 6.12.2006, s. 16).

SV                                                      2                                                          SV
 ---pagebreak---      (11)   Ekologiskt växtförökningsmaterial, ekologiska djur och ekologiska vattenbruksyngel
            bör användas i ekologisk produktion. För att hjälpa ekologiska aktörer att hitta
            information om deras tillgänglighet bör varje medlemsstat ha system som gör det
            möjligt för aktörer som saluför ekologiskt växtförökningsmaterial och
            växtförökningsmaterial under omställning, ekologiska djur eller ekologiska
            vattenbruksyngel att offentliggöra information om deras tillgänglighet. Detaljerad
            information om sådana arter som de kan leverera i tillräckliga mängder och inom en
            rimlig tidsperiod bör i synnerhet vara offentligt tillgänglig. En gång om året bör
            medlemsstaterna tillhandahålla kommissionen en sammanfattning av denna
            information och information om undantag som beviljats vid brist på tillgänglighet.
     (12)   Groddplantor omfattas inte av insamling och utbyte av information om ekologiskt
            växtförökningsmaterial och växtförökningsmaterial under omställning. För att
            säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt är det därför lämpligt att fastställa en
            definition av groddplantor.
     (13)   För att tillgodose näringsbehovet av särskilda proteinföreningar hos unga fjäderfän och
            svin på upp till 35 kg bör medlemsstaterna tillåta användning av icke-ekologiskt
            proteinfoder i föda till fjäderfän och svin på strikta villkor och fram till och med den
            31 december 2025. I syfte att fasa ut dessa undantag och vid tillämpning av artikel
            53.6 c i förordning (EU) 2018/848 bör kommissionen övervaka användningen av dem
            med beaktande av hur tillgängligheten på marknaden för ekologiskt proteinfoder
            utvecklas. För detta ändamål bör ett fokuserat frågeformulär utformas av
            kommissionen, och medlemsstaterna bör årligen tillhandahålla kommissionen det
            ifyllda frågeformulär som sammanfattar den relevanta information som samlats in om
            tillgången till ekologiskt foder och de tillstånd som beviljats för användning av icke-
            ekologiskt proteinfoder till fjäderfä- och svinproducenter.
     (14)   Medlemsstaterna kan också inrätta ett liknande informationssystem om
            tillgängligheten när det gäller raser och stammar som är anpassade till ekologisk
            produktion eller ekologiska unghöns. Med tanke på den eventuella utfasningen av
            undantag för användning av icke-ekologiska djur eller unghöns är det viktigt att samla
            in uppgifter om tillgången till ekologiskt uppfödda raser och stammar som särskilt
            valts ut för att respektera ekologiska principer och mål. Det är därför nödvändigt att
            fastställa detaljer för harmoniserade uppgifter som medlemsstaterna rapporterar till
            kommissionen och övriga medlemsstater.
     (15)   Aktörer som har bedrivit animalieproduktion i enlighet med rådets förordning (EG) nr
            834/20074 och kommissionens förordning (EG) nr 889/20085 kommer att behöva
            anpassa sina produktionssystem för att uppfylla de nya särskilda tekniska krav som
            fastställs i denna förordning och som påverkar djurtätheten, de strukturella
            egenskaperna hos djurens lokaler och tillhörande utrustning, tillgängliga utrymmen,
            markförvaltning samt jordbruksföretagets produktionssystem i allmänhet. Dessa
            anpassningar kommer att kräva olika mycket tid beroende på omfattningen av de
            åtgärder som krävs för att uppfylla de nya krav som fastställs i denna förordning och
            med hänsyn till pågående produktion.

     4
            Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av
            ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007,
            s. 1).
     5
            Kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008 om tillämpningsföreskrifter för
            rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter
            med avseende på ekologisk produktion, märkning och kontroll (EUT L 250, 18.9.2008, s. 1).

SV                                                     3                                                        SV
 ---pagebreak---      (16)   I synnerhet kan bestämmelserna om djurtäthet, minsta utrymmen inomhus och
            utomhus för unghöns och värphönstuppar, den högsta utsträckningen av
            utomhusrastgårdar för fjäderfähus, högsta antal våningar och utrustning för ett
            effektivt system för avlägsnande av stallgödsel i fjäderfähus med flervåningssystem
            innebära konkreta arbeten och investeringar såsom ombyggnad av djurens lokaler och
            markförvärv eller en fullständig renovering av djurens lokaler på vissa
            jordbruksföretag eller produktionsenheter som hittills har bedrivit produktion i
            överensstämmelse med förordningarna (EG) nr 834/2007 och (EG) nr 889/2008. En
            övergångsperiod på högst 8 år från och med den 1 januari 2021 bör därför föreskrivas
            för dessa jordbruksföretag eller produktionsenheter så att de kan genomföra de
            anpassningar som krävs för att uppfylla de nya kraven.
     (17)   Kravet rörande svin vad gäller en minsta andel utomhusutrymme som består av helt
            golv kan innebära ombyggnad av yttre faciliteter och förändringar i systemet för
            uppsamling av stallgödsel på jordbruksföretag eller produktionsenheter som hittills har
            bedrivit produktion i överensstämmelse med förordningarna (EG) nr 834/2007 och
            (EG) nr 889/2008. En övergångsperiod på högst 8 år från och med den 1 januari 2021
            bör därför föreskrivas för dessa jordbruksföretag eller produktionsenheter så att de kan
            genomföra den omfattande renovering av djurens externa lokaler eller ersätta den
            utrustning som krävs för att uppfylla de nya kraven.
     (18)   Även längden på in- och utgångshålen mellan verandorna och fjäderfähusets
            inomhusdel, kravet på täta skiljeväggar för andra slaktfjäderfän än av arten Gallus
            gallus och de särskilda kraven på sittpinnar och upphöjda sittytor kan innebära
            konkreta anpassningar såsom renovering av delar av djurens lokaler och inköp av ny
            utrustning för jordbruksföretag som hittills har bedrivit produktion i överensstämmelse
            med förordningarna (EG) nr 834/2007 och (EG) nr 889/2008. En övergångsperiod på
            högst 3 år från och med den 1 januari 2021 bör därför föreskrivas för dessa
            jordbruksföretag eller produktionsenheter så att de kan genomföra de anpassningar av
            djurens lokaler eller ersätta den utrustning som krävs för att uppfylla de nya kraven.
     (19)   Metoden för beräkning av minsta utrymmen inomhus i fjäderfähus med en utomhusdel
            av byggnaden kan medföra anpassningar såsom en omfattande minskning av
            djurtätheten för fjäderfän eller renovering av byggnader för jordbruksföretag som
            hittills har bedrivit produktion i överensstämmelse med förordningarna (EG) nr
            834/2007 och (EG) nr 889/2008. En övergångsperiod på högst 3 år från och med den 1
            januari 2021 bör därför föreskrivas för dessa jordbruksföretag eller produktionsenheter
            så att de kan genomföra de anpassningar av sina affärsplaner eller av djurens lokaler
            som krävs för att uppfylla de nya kraven.
     (20)   Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör denna förordning tillämpas från och med det
            datum då förordning (EU) 2018/848 börjar tillämpas.
     (21)   De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från
            kommittén för ekologisk produktion.

SV                                                 4                                                   SV
 ---pagebreak---      HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
                                              KAPITEL I

                                          OMSTÄLLNING

                                                   Artikel 1

         Handlingar som ska lämnas in för retroaktivt godkännande av en tidigare period
     1.        Vid tillämpning av artikel 10.3 a i förordning (EU) 2018/848 ska aktören
               tillhandahålla de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där verksamheten
               bedrivs och där aktörens jordbruksföretag omfattas av kontrollsystemet de officiella
               handlingar från de relevanta behöriga myndigheterna som bevisar att de skiften för
               vilka det retroaktiva godkännandet av en tidigare period begärs omfattades av
               åtgärder som definierades i ett program som genomförts i enlighet med
               Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/20136 och att inga andra
               produkter eller ämnen än de som är tillåtna för användning i ekologisk produktion
               har använts på de skiftena.
     2.        Vid tillämpning av artikel 10.3 b i förordning (EU) 2018/848 ska aktören
               tillhandahålla de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där verksamheten
               bedrivs och där aktörens jordbruksföretag omfattas av kontrollsystemet följande
               handlingar som bevisar att skiftena utgjordes av natur- eller jordbruksarealer som
               under en period på minst tre år inte har behandlats med produkter eller ämnen som
               inte är tillåtna för användning i ekologisk produktion i enlighet med förordning (EU)
               2018/848:
               (a)   Kartor som tydligt identifierar varje jordbruksskifte som omfattas av begäran
                     om retroaktivt godkännande samt information om dessa skiftens totala yta och i
                     förekommande fall om den pågående produktionens beskaffenhet och volym
                     samt deras geografiska koordinater, om de finns tillgängliga.
               (b)   Den detaljerade riskanalys som gjorts av kontrollmyndigheten eller
                     kontrollorganet för att bedöma huruvida ett skifte som omfattas av begäran om
                     retroaktivt godkännande har behandlats med produkter eller ämnen som inte är
                     tillåtna för användning i ekologisk produktion under en period på minst tre år,
                     med beaktande av i synnerhet den totala yta som begäran avser och de
                     jordbruksmetoder som använts under den perioden på varje skifte som omfattas
                     av begäran.
               (c)   De laboratorieresultat från ackrediterade laboratorier rörande jord- eller
                     växtprover som tagits av kontrollmyndigheten eller kontrollorganet från varje
                     skifte som konstaterats utgöra en risk för att vara kontaminerad till följd av att
                     de behandlats med produkter och ämnen som inte är tillåtna för användning i
                     ekologisk produktion enligt den detaljerade riskanalys som avses i led b.
               (d)   En kontrollrapport från kontrollmyndigheten eller kontrollorganet efter en
                     fysisk kontroll av aktören i syfte att verifiera överensstämmelsen i den

     6
             Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för
             landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om
             upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

SV                                                     5                                                      SV
 ---pagebreak---                      insamlade informationen om de skiften som omfattas av begäran om retroaktivt
                     godkännande.
             (e)     Andra relevanta handlingar som kontrollmyndigheten eller kontrollorganet
                     anser vara nödvändiga för att bedöma begäran om retroaktivt godkännande.
             (f)     Ett slutligt skriftligt yttrande från kontrollmyndigheten eller kontrollorganet
                     med uppgift om huruvida ett retroaktivt godkännande av en tidigare period som
                     utgör en del av omställningsperioden är motiverat, om den startperiod som
                     anses vara ekologisk för varje berört skifte samt om den totala yta hos de
                     skiften som omfattas av ett retroaktivt godkännande av en period.
                                            KAPITEL II

                                             HUSDJUR

                                              AVSNITT 1

                     NÖTKREATUR, FÅR, GETTER OCH HÄSTDJUR

                                                Artikel 2

                           Minimiperiod för utfodring med modersmjölk
     Den minimiperiod som avses i del II punkt 1.4.1 g i bilaga II till förordning (EU) 2018/848
     för utfodring av diande djur, helst med modersmjölk, ska vara följande:
     (a)     90 dagar efter födseln för nötkreatur och hästdjur.
     (b)     45 dagar efter födseln för får och getter.

                                                Artikel 3

                       Djurtäthet och minsta utrymme inomhus och utomhus
     För nötkreatur, får, getter och hästdjur ska djurtätheten och det minsta utrymmet inomhus och
     utomhus vara det som anges i del I i bilaga I.

                                                Artikel 4

                   Egenskaper och tekniska krav för det minsta utrymmet inomhus
     Minst hälften av det minsta utrymme inomhus som anges i del I i bilaga I för nötkreatur, får,
     getter och hästdjur ska vara helt golv, dvs. inte bestå av spalt eller nät.

SV                                                  6                                                  SV
 ---pagebreak---                                              AVSNITT 2

                                          HJORTDJUR

                                               Artikel 5

                          Minimiperiod för utfodring med modersmjölk
     Den minimiperiod som avses i del II punkt 1.4.1 g i bilaga II till förordning (EU) 2018/848
     för utfodring av diande hjortdjur, helst med modersmjölk, ska vara 90 dagar efter födseln.

                                               Artikel 6

                            Djurtäthet och minsta utrymme utomhus
     För hjortdjur ska djurtätheten och det minsta utrymmet utomhus vara det som anges i del II i
     bilaga I.

                                               Artikel 7

                  Egenskaper och tekniska krav för hägn eller fållor utomhus

     1.      Hjortdjur ska hållas i hägn eller fållor utomhus med betesmark när förhållandena
             tillåter detta.
     2.      Hägnen eller fållorna utomhus ska vara konstruerade på ett sådant sätt att de olika
             arterna av hjortdjur vid behov kan avskiljas.
     3.      Varje hägn eller fålla ska antingen kunna delas in i två ytor eller angränsa till ett
             annat hägn eller en annan fålla så att underhåll kan utföras på varje yta eller varje
             hägn eller fålla efter varandra.

                                               Artikel 8

           Krav på växtlighet samt skyddade anläggningars och utomhusområdens
                                        egenskaper
     1.      Insyns- och väderskydd ska tillhandahållas för hjortdjur, helst genom att integrera
             naturliga skydd som grupper av träd och buskar, delar av skog eller skogskanter i
             hägnet eller fållan. Om detta inte är möjligt i tillräcklig omfattning under hela året
             ska konstgjorda skydd med tak tillhandahållas.
     2.      Hägn eller fållor utomhus för hjortdjur ska vara försedda med utrustning eller vara
             täckta med växtlighet så att djuren kan skrapa bort basthuden från hornen.
     3.      I det sena stadiet av dräktigheten och två veckor efter födseln ska hindar ha tillgång
             till områden täckta med växtlighet som gör det möjligt att gömma kalvarna.
     4.      Stängsel runt hägn eller fållor utomhus ska vara konstruerade på ett sådant sätt att
             hjortdjuren inte kan rymma.

SV                                                7                                                   SV
 ---pagebreak---                                                  AVSNITT 3

                                                      SVIN

                                                     Artikel 9

                            Minimiperiod för utfodring med modersmjölk
     Den minimiperiod som avses i del II punkt 1.4.1 g i bilaga II till förordning (EU) 2018/848
     för utfodring av diande svin, helst med modersmjölk, ska vara 40 dagar efter födseln.

                                                     Artikel 10

                       Djurtäthet och minsta utrymme inomhus och utomhus
     För svin ska djurtätheten och det minsta utrymmet inomhus och utomhus vara det som anges i
     del III i bilaga I.

                                                     Artikel 11

           Egenskaper och tekniska krav för det minsta utrymmet inomhus och utomhus
     Minst hälften av det minsta utrymme inomhus och utomhus som anges i del III i bilaga I ska
     vara helt golv, dvs. inte bestå av spalt eller nät.

                                                     Artikel 12

                       Krav på växtlighet och utomhusområdens egenskaper
     1.        Utomhusrastgårdar ska vara attraktiva för svin. När det är möjligt ska företräde ges åt
               mark med träd eller skog.
     2.        Utomhusrastgårdar ska tillhandahålla utomhusklimat och tillgång till skydd och
               resurser som ger svinen möjlighet att reglera kroppstemperaturen.
                                                 AVSNITT 4

                                               FJÄDERFÄ

                                                     Artikel 13

                                                 Definitioner
     I detta avsnitt gäller följande definitioner:
     (a)       slaktfjäderfä: fjäderfä avsett för köttproduktion.
     (b)       flock: när det gäller avdelningar i fjäderfähus avser detta en grupp fåglar som hålls
               tillsammans och inte blandas med andra fjäderfäarter samt har egna särskilda
               inomhus- och utomhusutrymmen.

SV                                                       8                                               SV
 ---pagebreak---      (c)     värphönstupp: tuppkyckling av värphönsras avsedd för köttproduktion.
     (d)     poulard: hondjur av arten Gallus gallus som är avsett för köttproduktion och som
             slaktas vid en ålder av minst 120 dagar.

                                                 Artikel 14

                         Djurtäthet och minsta utrymme inomhus och utomhus
     För fjäderfän ska djurtätheten och det minsta utrymmet inomhus och utomhus vara det som
     anges i del IV i bilaga I.

                                                 Artikel 15

                            Egenskaper och tekniska krav för fjäderfähus
     1.      Fjäderfähus ska vara uppförda på ett sätt som ger alla fåglar lätt tillgång till
             utomhusrastgårdar. För detta ändamål ska följande regler gälla:
             (a)   Fjäderfähusets yttre avgränsning ska ha in- och utgångshål som ger direkt
                   tillgång till utomhusrastgårdar.
             (b)   Varje in- och utgångshål ska vara av lämplig storlek för fåglarna.
             (c)   Fåglarna ska kunna komma åt in- och utgångshålen utan hinder.
             (d)   In- och utgångshål vid fjäderfähusets yttre avgränsning ska ha en sammanlagd
                   längd på minst 4 m per 100 m2 av den tillgängliga arean av fjäderfähusets
                   minsta utrymme inomhus.
             (e)   Om in- och utgångshålen är upphöjda ska en ramp tillhandahållas.
     2.      För fjäderfähus med verandor ska följande regler gälla:
             (a)   Den yttre avgränsningen från såväl inomhusutrymmet till verandan som från
                   verandan till utomhusrastgården ska ha in- och utgångshål som ger lätt tillgång
                   till verandan respektive utomhusrastgården.
             (b)   In- och utgångshål från inomhusutrymmet till verandan ska ha en sammanlagd
                   längd på minst 2 m per 100 m2 av den tillgängliga arean av fjäderfähusets
                   minsta utrymme inomhus, och in- och utgångshål från verandan till
                   utomhusrastgården ska ha en sammanlagd längd på minst 4 m per 100 m2 av
                   den tillgängliga arean av fjäderfähusets minsta utrymme inomhus.
             (c)   Verandans tillgängliga area ska inte beaktas vid beräkningen av djurtätheten
                   och det minsta utrymmet inomhus och utomhus enligt del IV i bilaga I. En
                   utomhustillbyggnad med tak till en byggnad som är avsedd för fjäderfä och
                   som är isolerad på ett sådant sätt att den inte har utomhusklimat får dock tas
                   med i beräkningen av djurtätheten och det minsta utrymmet inomhus enligt del
                   IV i bilaga I, om följande villkor är uppfyllda:
                   i)      Den är fullt tillgänglig dygnet runt.
                   ii)     Den uppfyller kraven i del II punkterna 1.6.1 och 1.6.3 i bilaga II till
                           förordning (EU) 2018/848.
                   iii)    Den uppfyller samma krav för in- och utgångshål som anges för verandor
                           i leden a och b i den här punkten.

SV                                                    9                                               SV
 ---pagebreak---           (d)   Verandans tillgängliga area ska inte räknas in i det totala användbara utrymme
                i fjäderfähus för slaktfjäderfä som avses i del II punkt 1.9.4.4 m i bilaga II till
                förordning (EU) 2018/848.
     3.   För fjäderfähus indelade i skilda avdelningar för att inhysa flera flockar:
          (a)   Avdelningarna ska säkerställa att kontakt med andra flockar begränsas och att
                fåglar från olika flockar inte kan blandas i fjäderfähuset.
          (b)   Följande största flockstorlekar i en enskild avdelning i ett fjäderfähus ska gälla:
                (1)   3 000 föräldradjur av arten Gallus gallus.
                (2)   10 000 unghöns.
                (3)   4 800 slaktfjäderfän av arten Gallus gallus.
                (4)   2 500 kapuner.
                (5)   4 000 poularder.
                (6)   2 500 kalkoner.
                (7)   2 500 gäss.
                (8)   3 200 pekingankor av hankön eller 4 000 pekingankor av honkön.
                (9)   3 200 myskankor av hankön eller 4 000 myskankor av honkön.
                (10) 3 200 mulardankor av hankön eller 4 000 mulardankor av honkön.
                (11) 5 200 pärlhöns.
          (c)   Avdelningarna ska åtskiljas av täta skiljeväggar för andra slaktfjäderfän än av
                arten Gallus gallus. Sådana täta skiljeväggar ska säkerställa fullständig fysisk
                åtskillnad från golv till tak i varje avdelning i fjäderfähuset.
          (d)   Avdelningarna ska åtskiljas genom täta eller halvtäta skiljeväggar eller nät eller
                trådnät för föräldradjur av arten Gallus gallus, värphöns, unghöns,
                värphönstuppar och slaktfjäderfän av arten Gallus gallus.
     4.   Flervåningssystem får användas i fjäderfähus. Om flervåningssystem används ska
          följande regler gälla:
          (a)   Flervåningssystem får endast användas för föräldradjur av arten Gallus gallus,
                värphöns, unghöns för framtida äggproduktion, unghöns för framtida
                föräldradjur och värphönstuppar.
          (b)   I flervåningssystem får högst tre våningar med tillgänglig area användas,
                inbegripet bottenvåningen.
          (c)   De upphöjda våningarna ska vara konstruerade på ett sådant sätt att de
                förhindrar att spillning faller på fåglar nedanför och ska vara utrustade med ett
                effektivt system för avlägsnande av stallgödsel.
          (d)   Alla våningar ska ge möjlighet till enkel inspektion av fåglarna.
          (e)   Flervåningssystem ska säkerställa att alla fåglar kan röra sig fritt och enkelt till
                de olika nivåerna eller mellanliggande områdena.
          (f)   Flervåningssystem ska vara konstruerade på ett sådant sätt att alla fåglar får lätt
                och likvärdig tillgång till utomhusrastgårdar.

SV                                              10                                                     SV
 ---pagebreak---      5.      Fjäderfähus ska vara utrustade med sittpinnar eller upphöjda sittytor eller båda.
             Sittpinnar eller upphöjda sittytor eller båda ska tillhandahållas för fåglarna från ung
             ålder i mått eller proportioner som motsvarar gruppens och fåglarnas storlek enligt
             del IV i bilaga I.
     6.      Flyttbara fjäderfähus får användas för fjäderfä under förutsättning att de flyttas
             regelbundet under produktionscykeln för att säkerställa att fåglarna har tillgång till
             växtlighet och minst mellan varje parti av fjäderfä. Den djurtäthet för slaktfjäderfän
             som anges i del IV avsnitten 4–9 i bilaga I kan ökas till högst 30 kg levande vikt/m2
             under förutsättning att ytan på bottenvåningen i det flyttbara fjäderfähuset inte
             överstiger 150 m2.

                                              Artikel 16

                     Krav på växtlighet och utomhusområdens egenskaper
     1.      Utomhusrastgårdar för fjäderfän ska vara attraktiva för fåglarna och vara fullt
             tillgängliga för samtliga fåglar.
     2.      För fjäderfähus som är indelade i skilda avdelningar för att inhysa flera flockar ska
             de utomhusrastgårdar som hör till varje enskild avdelning avskiljas för att säkerställa
             att kontakt med andra flockar begränsas och att fåglar från olika flockar inte kan
             blandas.
     3.      Utomhusrastgårdar för fjäderfän ska huvudsakligen vara täckta med olika sorters
             växtlighet.
     4.      Utomhusrastgårdar ska ge fåglarna ett tillräckligt antal skyddade anläggningar,
             skydd, buskar eller träd som är spridda över hela utomhusrastgården för att
             säkerställa att fåglarna använder hela utomhusrastgården på ett balanserat sätt.
     5.      Växtligheten i utomhusrastgårdar ska underhållas regelbundet för att motverka
             näringsöverskott.
     6.      Utomhusrastgårdar får inte sträcka sig mer än 150 m från närmaste in- och
             utgångshål i fjäderfähuset. Utomhusrastgårdar får dock sträcka sig upp till 350 meter
             från närmaste in- och utgångshål i fjäderfähuset under förutsättning att det finns ett
             tillräckligt antal skydd mot dåligt väder och rovdjur jämnt fördelade över hela
             utomhusrastgården, och minst fyra skydd per hektar. När det gäller gäss ska
             utomhusrastgården ge fåglarna möjlighet att tillgodose deras behov av att äta gräs.
                                             AVSNITT 5

                                             KANINER

                                              Artikel 17

                            Minimiperiod för utfodring med modersmjölk
     Den minimiperiod som avses i del II punkt 1.4.1 g i bilaga II till förordning (EU) 2018/848
     för utfodring av diande kaniner, helst med modersmjölk, ska vara 42 dagar efter födseln.

SV                                                11                                                   SV
 ---pagebreak---                                                Artikel 18

                        Djurtäthet och minsta utrymme inomhus och utomhus
     För kaniner ska djurtätheten och det minsta utrymmet inomhus och utomhus vara det som
     anges i del V i bilaga I.

                                               Artikel 19

              Egenskaper och tekniska krav för flyttbara eller fasta byggnader
     1.     Under betessäsongen ska kaniner hållas i flyttbara byggnader på betesmark eller i
            fasta byggnader med tillgång till betesmark.
     2.     Utanför betessäsongen får kaniner hållas i fasta byggnader med tillgång till en
            rastgård med växtlighet, helst betesmark.
     3.     Flyttbara byggnader på betesmark ska så ofta som möjligt flyttas så att betesmarken
            utnyttjas maximalt och ska vara konstruerade på ett sådant sätt att kaninerna kan beta
            på marken.

                                               Artikel 20

             Egenskaper och tekniska krav för utrymmen inomhus och utomhus
     1.     Inomhusutrymmet i fasta och flyttbara byggnader ska vara konstruerat på ett sådant
            sätt att
            (a)   dess höjd är tillräcklig så att alla kaniner kan stå med öronen upprätt,
            (b)   det kan inhysa olika grupper av kaniner och göra det möjligt att hålla samman
                  kullen vid övergången till gödningsfasen,
            (c)   handjur samt dräktiga och reproduktiva hondjur kan avskiljas från gruppen av
                  särskilda djurskyddsskäl och under en begränsad period, under förutsättning att
                  de kan hålla ögonkontakt med andra kaniner,
            (d)   hondjur kan förflytta sig bort från boet och återvända till boet för att dia
                  ungarna,
            (e)   det tillhandahåller
                  i)      täckt skydd med mörka gömställen i tillräckligt antal för alla kategorier
                          av kaniner,
                  ii)     tillgång till bon för alla hondjur minst en vecka före förväntat
                          födelsedatum och åtminstone fram till slutet av ungarnas diperiod,
                  iii)    tillgång till bon i tillräckligt antal för ungar, med minst ett bo per
                          digivande hondjur med ungar,
                  iv)     material som kaninerna kan gnaga på.
     2.     Utomhusutrymmet i anläggningar med fasta byggnader ska vara konstruerat på ett
            sådant sätt att
            (a)   det har upphöjda plattformar i tillräckligt antal och jämnt fördelade på det
                  minsta utrymmet,

SV                                                 12                                                 SV
 ---pagebreak---              (b)   det omgärdas av stängsel som är tillräckligt höga och djupa för att förhindra
                   flykt genom att antingen hoppa eller gräva,
             (c)   det är lätt att få tillgång till den del av rastgården som har växtlighet om det rör
                   sig om ett utomhusområde med betong; om sådan enkel tillgång inte föreligger
                   får betongområdets yta inte tas med i beräkningen av det minsta utrymmet
                   utomhus,
             (d)   det tillhandahåller
                   i)     täckt skydd med mörka gömställen i tillräckligt antal för alla kategorier
                          av kaniner,
                   ii)    material som kaninerna kan gnaga på.

                                                Artikel 21

                        Krav på växtlighet och utomhusområdens egenskaper
     1.      Växtligheten på rastgårdarna ska underhållas regelbundet och på ett sådant sätt att
             den är attraktiv för kaniner.
     2.      Under betessäsongen ska betesmarkerna rotera regelbundet och underhållas på ett
             sådant sätt att kaninernas bete optimeras.
                                          KAPITEL III

                                   VATTENBRUKSDJUR

                                                Artikel 22

                   Detaljerade regler för vattenbruksdjur per art eller grupp av arter
     Aktörer som producerar vattenbruksdjur ska följa de detaljerade regler per art eller grupp av
     arter som anges i bilaga II avseende djurtäthet och särskilda egenskaper hos
     produktionssystem och inneslutningssystem.
                                          KAPITEL IV

          BEARBETADE LIVSMEDEL OCH BEARBETAT FODER

                                                Artikel 23

              Tekniker som är godkända för bearbetning av livsmedelsprodukter
     1.      Endast tekniker som överensstämmer med principerna i kapitel II i förordning (EU)
             2018/848, i synnerhet de relevanta särskilda principer för bearbetning av ekologiska
             livsmedel som fastställs i artikel 7, med de relevanta reglerna i kapitel III i samma
             förordning och med de detaljerade produktionsregler som fastställs i del IV i bilaga II
             till samma förordning är godkända för bearbetning av livsmedelsprodukter i
             ekologisk produktion.

SV                                                 13                                                     SV
 ---pagebreak---      2.       Utan att det påverkar tillämpningen av del VI punkt 3 i bilaga II till förordning (EU)
              2018/848 är jonbytes- och adsorptionstekniker med harts godkända när de används
              för beredning av ekologiska råvaror
              (a)   för produkter som avses i artikel 1.1 a och b i förordning (EU) nr 609/2013,
                    förutsatt att användningen av dessa tekniker är nödvändig för att uppfylla
                    kraven i den förordningen och i rättsakter som antagits på grundval av artikel
                    11.1 i samma förordning när det gäller de berörda produkterna, eller
              (b)   för produkter som omfattas av direktiv 2006/125/EG, förutsatt att dessa
                    tekniker är nödvändiga för att uppfylla kraven i det direktivet.
     3.       Om en medlemsstat anser att en viss teknik bör bedömas vad gäller
              överensstämmelse med de principer och regler som avses i punkt 1 eller att vissa
              särskilda villkor för användningen av denna teknik bör ingå i denna förordning, får
              den begära att kommissionen gör en sådan bedömning. I så fall ska den tillhandahålla
              kommissionen och övriga medlemsstater dokumentation med skälen till
              överensstämmelsen eller de särskilda villkoren och ska säkerställa att
              dokumentationen görs tillgänglig för allmänheten i enlighet med unionens och den
              nationella lagstiftningen om skydd av personuppgifter.
            Kommissionen ska regelbundet offentliggöra sådana begäranden som avses i första
            stycket.
     4.       Kommissionen ska analysera den dokumentation som avses i punkt 3. Om
              kommissionens analys visar att den teknik som beskrivs i dokumentationen
              överensstämmer med de principer och regler som avses i punkt 1, ska kommissionen
              ändra denna förordning i syfte att uttryckligen godkänna den teknik som avses i
              dokumentationen eller innefatta dess särskilda användningsvillkor i denna
              förordning.
     5.       Kommissionen ska se över godkännandet av tekniker för bearbetning av ekologiska
              livsmedel, inbegripet deras beskrivning och villkor för användning när nya bevis blir
              tillgängliga eller läggs fram av en medlemsstat.

                                               Artikel 24

          Tekniker som är godkända för användning vid bearbetning av foderprodukter
     1.       Endast tekniker som överensstämmer med principerna i kapitel II i förordning (EU)
              2018/848, i synnerhet de relevanta särskilda principer för bearbetning av ekologiskt
              foder som fastställs i artikel 8, med de relevanta reglerna i kapitel III i samma
              förordning och med de detaljerade produktionsregler som fastställs i del V i bilaga II
              till samma förordning, och som inte återställer egenskaper som går förlorade vid
              bearbetning och lagring av ekologiskt foder, inte rättar till resultatet av försummelse
              vid bearbetningen eller på något annat sätt kan vara vilseledande när det gäller den
              verkliga beskaffenheten hos dessa produkter, är godkända för bearbetning av
              foderprodukter i ekologisk produktion.
     2.       Om en medlemsstat anser att en viss teknik bör bedömas vad gäller
              överensstämmelse med de principer och regler som avses i punkt 1 eller att vissa
              särskilda villkor för användningen av denna teknik bör ingå i denna förordning, får
              den begära att kommissionen gör en sådan bedömning. I så fall ska den tillhandahålla
              kommissionen och övriga medlemsstater dokumentation med skälen till

SV                                                 14                                                   SV
 ---pagebreak---             överensstämmelsen eller de särskilda villkoren och ska säkerställa att
            dokumentationen görs tillgänglig för allmänheten i enlighet med unionens och den
            nationella lagstiftningen om skydd av personuppgifter.
          Kommissionen ska regelbundet offentliggöra sådana begäranden som avses i första
          stycket.
     3.     Kommissionen ska analysera den dokumentation som avses i punkt 2. Om
            kommissionens analys visar att den teknik som beskrivs i dokumentationen
            överensstämmer med de principer och regler som avses i punkt 1, ska kommissionen
            ändra denna förordning i syfte att uttryckligen godkänna den teknik som avses i
            dokumentationen eller innefatta dess särskilda användningsvillkor i denna
            förordning.
     4.     Kommissionen ska se över godkännandet av tekniker för bearbetning av ekologiskt
            foder, inbegripet dess beskrivning och villkor för användning när nya bevis blir
            tillgängliga eller läggs fram av en medlemsstat.
                                          KAPITEL V

     INFORMATION RÖRANDE TILLGÅNGEN PÅ MARKNADEN
       PÅ EKOLOGISKT VÄXTFÖRÖKNINGSMATERIAL OCH
      VÄXTFÖRÖKNINGSMATERIAL UNDER OMSTÄLLNING,
             EKOLOGISKA DJUR OCH EKOLOGISKA
                   VATTENBRUKSYNGEL

                                              Artikel 25

                  Information som ska tillhandahållas av medlemsstaterna

     1.     Medlemsstaterna ska tillhandahålla den information som ska göras tillgänglig enligt
            artikel 53.6 a i förordning (EU) 2018/848 från den databas som avses i artikel 26.1
            och de system som avses i artikel 26.2 och, i tillämpliga fall, i artikel 26.3 i den
            förordningen i enlighet med de specifikationer som anges i del I i bilaga III till den
            här förordningen.
     2.     Medlemsstaterna ska tillhandahålla den information som ska göras tillgänglig enligt
            artikel 53.6 b i förordning (EU) 2018/848 avseende de undantag som beviljats i
            enlighet med del I punkt 1.8.5 i bilaga II till den förordningen och del II punkterna
            1.3.4.3 och 1.3.4.4 i den bilagan i enlighet med specifikationerna i del II i bilaga III
            till den här förordningen.
     3.     Medlemsstaterna ska tillhandahålla den information som ska göras tillgänglig enligt
            artikel 53.6 c i förordning (EU) 2018/848 avseende tillgången på ekologiskt
            proteinfoder till fjäderfä och svin på unionsmarknaden och om det tillstånd som
            beviljats i enlighet med del II punkterna 1.9.3.1 c och 1.9.4.2 c i bilaga II till den
            förordningen som svar på ett frågeformulär som kommissionen årligen skickar till
            medlemsstaterna.
     4.     Den information som avses i punkterna 1, 2 och 3 ska tillhandahållas i det format och
            via det system som görs tillgängligt av kommissionen. Den informationen ska

SV                                                15                                                   SV
 ---pagebreak---           tillhandahållas senast den 30 juni varje år och första gången senast den 30 juni 2022
          avseende år 2021.
     5.   Den information som avses i punkterna 1 och 2 som mottagits från medlemsstaterna
          enligt artikel 53.6 i förordning (EU) 2018/848 ska införas i den databas som avses i
          artikel 26.1 och i de system som avses i artikel 26.2 och, i tillämpliga fall, i artikel
          26.3 i den förordningen.

                                       KAPITEL VI

                        SLUTBESTÄMMELSER OCH
                       ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

                                            Artikel 26

                                    Övergångsbestämmelser
     1.   Genom undantag från kapitel II avsnitt 3 i denna förordning gäller att
          jordbruksföretag eller produktionsenheter med svin i anläggningar som byggts,
          renoverats eller tagits i bruk före den dag då denna förordning börjar tillämpas i
          överensstämmelse med förordningarna (EG) nr 834/2007 och (EG) nr 889/2008 och
          för vilka omfattande ombyggnader av yttre faciliteter krävs för att uppfylla kravet att
          minst hälften av utomhusutrymmets yta ska bestå av helt golv enligt artikel 11 i den
          här förordningen, ska följa den artikeln senast från och med den 1 januari 2029.
     2.   Genom undantag från kapitel II avsnitt 4 i denna förordning gäller att
          jordbruksföretag eller produktionsenheter med fjäderfähus som byggts, renoverats
          eller tagits i bruk före den dag då denna förordning börjar tillämpas i
          överensstämmelse med förordningarna (EG) nr 834/2007 och (EG) nr 889/2008 och
          för vilka renovering av djurens lokaler krävs för att uppfylla det krav på den
          sammanlagda längden på in- och utgångshål från inomhusutrymmet till verandan
          som anges i artikel 15.2 led b i den här förordningen, ska följa det ledet senast från
          och med den 1 januari 2024.
     3.   Genom undantag från kapitel II avsnitt 4 i denna förordning gäller att
          jordbruksföretag eller produktionsenheter med fjäderfähus med en utomhusdel till
          byggnaden som byggts, renoverats eller tagits i bruk före den dag då denna
          förordning börjar tillämpas i överensstämmelse med förordningarna (EG) nr
          834/2007 och (EG) nr 889/2008 och för vilka en omfattande minskning av
          djurtätheten inomhus eller renovering av byggnader krävs för att uppfylla kraven
          rörande beräkningen av djurtätheten och det minsta utrymmet inomhus enligt del IV i
          bilaga I till den här förordningen samtidigt som artikel 15.2 c följs, ska följa de
          bestämmelserna senast från och med den 1 januari 2024.
     4.   Genom undantag från kapitel II avsnitt 4 i denna förordning gäller att
          jordbruksföretag eller produktionsenheter med fjäderfähus som byggts, renoverats
          eller tagits i bruk före den dag då denna förordning börjar tillämpas i
          överensstämmelse med förordningarna (EG) nr 834/2007 och (EG) nr 889/2008 och
          för vilka renovering av djurens lokaler eller ersättning av utrustning krävs för att
          uppfylla de krav på täta skiljeväggar som anges i artikel 15.3 c eller det krav på

SV                                              16                                                   SV
 ---pagebreak---               sittpinnar eller upphöjda sittytor som anges i artikel 15.5 i den här förordningen, ska
              följa de bestämmelserna senast från och med den 1 januari 2024.
     5.       Genom undantag från kapitel II avsnitt 4 i denna förordning gäller att
              jordbruksföretag eller produktionsenheter med fjäderfähus med flervåningssystem
              som byggts, renoverats eller tagits i bruk före den dag då denna förordning börjar
              tillämpas i överensstämmelse med förordningarna (EG) nr 834/2007 och (EG) nr
              889/2008 och för vilka omfattande ombyggnader av djurens lokaler eller ersättning
              av utrustning krävs för att uppfylla de krav på högsta antal våningar och på systemet
              för avlägsnande av stallgödsel som anges i artikel 15.4 led b respektive c i den här
              förordningen, ska följa de leden senast från och med den 1 januari 2029.
     6.       Genom undantag från kapitel II avsnitt 4 i denna förordning gäller att
              jordbruksföretag eller produktionsenheter med fjäderfähus vars utomhusrastgård
              sträcker sig mer än 150 m från närmaste in- och utgångshål och som byggts,
              renoverats eller tagits i bruk före den dag då denna förordning börjar tillämpas i
              överensstämmelse med förordningarna (EG) nr 834/2007 och (EG) nr 889/2008 och
              för vilka omfattande anpassningar av anläggningarnas struktur eller ytterligare
              markförvärv krävs för att uppfylla det krav på längsta avstånd som anges i artikel
              16.6 i den här förordningen, ska följa den bestämmelsen senast från och med den 1
              januari 2029.
     7.       Genom undantag från del IV avsnitt 2 i bilaga I till denna förordning gäller att
              jordbruksföretag eller produktionsenheter som producerar unghöns i
              fjäderfäanläggningar som byggts, renoverats eller tagits i bruk före den dag då denna
              förordning börjar tillämpas i överensstämmelse med förordningarna (EG) nr
              834/2007 och (EG) nr 889/2008 och för vilka omfattande anpassningar av
              fjäderfähusens struktur eller ytterligare markförvärv krävs för att följa reglerna i del
              IV avsnitt 2 i bilaga I till den här förordningen, ska iaktta den djurtäthet och det
              minsta utrymme inomhus och utomhus för unghöns och värphönstuppar som anges i
              del IV avsnitt 2 i bilaga I till den här förordningen senast från och med den 1 januari
              2029.

                                                Artikel 27

                                   Ikraftträdande och tillämpning
     Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i
     Europeiska unionens officiella tidning.
     Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

     Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
     Utfärdad i Bryssel den 26.3.2020

                                                  På kommissionens vägnar
                                                  Ordförande
                                                  Ursula VON DER LEYEN

SV                                                  17                                                   SV
 ---documentbreak---                                                   SV

                                               Bilaga I

  REGLER FÖR DJURTÄTHET OCH MINSTA UTRYMME INOMHUS OCH UTOMHUS
                   FÖR HUSDJUR ENLIGT KAPITEL II

   Del I: Djurtäthet och minsta utrymme inomhus och utomhus för nötkreatur, får, getter och
                                    hästdjur enligt artikel 3

    1. Nötkreatur
                                       Utrymme inomhus                            Utrymme utomhus
                                (nettoarea tillgänglig för djuren)              (rastgård, undantaget
                                                                                betesmark)
                         Minsta levande                  m2/djur                       m2/djur
                           vikt (kg)
                          Upp till 100                     1,5                            1,1
                            Upp till 200                   2,5                            1,9
                            Upp till 350                   4,0                             3
                                                                 2
                               Över 350         5 och minst 1 m /100 kg       3,7 och minst 0,75 m2/100 kg
          Mjölkkor                                           6                            4,5
          Avelstjurar                                      10                             30

    2. Får och getter
                        Utrymme inomhus                                   Utrymme utomhus
                        (nettoarea tillgänglig för djuren)                (rastgård, undantaget
                                                                          betesmark)
                        m2/djur                                           m2/djur
Får                     1,5                                               2,5
Lamm                    0,35                                              0,5
Get                     1,5                                               2,5
Killing                 0,35                                              0,5

    3. Hästdjur
                        Utrymme inomhus                                   Utrymme utomhus
                        (nettoarea tillgänglig för djuren)                (rastgård, undantaget
                                                                          betesmark)
                        Minsta levande         m2/djur (storlek på        m2/djur
                        vikt (kg)              boxar med hänsyn till
                                               hästarnas höjd)
Hästdjur, avels- och    Upp till 100           1,5                        1,1
slaktdjur               Upp till 200           2,5                        1,9
                        Upp till 350           4,0                        3
                                                                 2
                        Över 350               5 och minst 1 m /100 kg    3,7 och minst 0,75 m2/100 kg

                                                     1
 ---pagebreak---           Del II: Djurtäthet och minsta utrymme utomhus för hjortdjur enligt artikel 6

          Hjortarter              Minsta utrymme        Djurtäthet, högsta antal
                                    utomhus per          vuxna djur (*) per ha
                                   inhägnad eller
                                       fålla

          Sikahjort                      1 ha          15
        Cervus nippon

          Dovhjort                       1 ha          15
         Dama dama

         Kronhjort                       2 ha          7
       Cervus elaphus

        Davidshjort                      2 ha          7
    Elaphurus davidianus

      Fler än en hjortart                3 ha         7 om kronhjort eller
                                                      davidshjort ingår i
                                                      besättningen;
                                                      15 om varken kronhjort
                                                      eller davidshjort ingår i
                                                      besättningen
(*) Två hjortdjur på högst 18 månader räknas som ett hjortdjur

                                                  2
 ---pagebreak---     Del III: Djurtäthet och minsta utrymme inomhus och utomhus för svin enligt artikel 10

                                                 Utrymme inomhus           Utrymme utomhus
                                             (nettoarea tillgänglig för
                                              svin, dvs. inomhusmått
                                                inbegripet tråg men
                                            undantaget foderautomater
                                            där svin inte kan ligga ned)
                           Minsta levande             m2/djur                   m2/djur
                             vikt (kg)
Digivande suggor med                                7,5 per sugga                 2,5
  smågrisar fram till
     avvänjning
      Slaktsvin           Högst 35 kg                   0,6                       0,4
 Avvanda smågrisar,       Över 35 kg men                0,8                       0,6
avels- eller slaktsvin,   högst 50 kg
gyltor, växande galtar    Över 50 kg men                1,1                       0,8
                          högst 85 kg
                          Över 85 kg men                1,3                        1
                          högst 110 kg
                          Över 110 kg                   1,5                       1,2
Avelssvin av honkön                                     2,5                       1,9
     Sinsuggor

Avelssvin av hankön                                       6                        8
      Galtar                                  10 om boxar används för
                                                naturlig betäckning

                                             3
 ---pagebreak--- Del IV: Djurtäthet och minsta utrymme inomhus och utomhus för fjäderfän enligt artikel 14 och
         artikel 15.2 c och 15.6 samt sittpinnar eller upphöjda sittytor enligt artikel 15.5

1. Föräldradjur av arten Gallus gallus avsedda för produktion av kläckägg för framtida värphöns
    samt föräldradjur av arten Gallus gallus avsedda för produktion av kläckägg för framtida slaktdjur
    av arten Gallus gallus:

Ålder                                                                          ≥ 18 veckor
Djurtäthet och minsta utrymme inomhus
Högsta antal avelsfåglar per m2 av den tillgängliga arean i            6
fjäderfähuset inomhus
Sittpinnar till avelsfåglar för framtida värphöns
Minsta antal cm sittpinne/fågel                                        18

Reden                                                                  7 honfåglar per rede eller vid
                                                                       gemensamt rede
                                                                       120 cm2/honfågel

Djurtäthet och minsta utrymme utomhus                                  4
Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus

2. Unghöns och värphönstuppar:

Djurtäthet och minsta utrymme inomhus                                  21 kg levande vikt/m2
Djurtäthet per m2 av den tillgängliga arean i fjäderfähuset inomhus
Sittpinnar eller upphöjda sittytor eller båda                          Alla kombinationer av
                                                                       sittpinnar eller upphöjda
                                                                       sittytor eller båda som ger
                                                                       minst 10 cm sittpinne/fågel
                                                                       eller
                                                                       minst 100 cm2 upphöjd
                                                                       sittyta/fågel
Djurtäthet och minsta utrymme utomhus                                  1
Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus

                                                   4
 ---pagebreak--- 3. Värphöns, inbegripet kombinationsraser som föds upp för kött- och äggproduktion:

Djurtäthet och minsta utrymme inomhus                                  6
Högsta antal fåglar per m2 av den tillgängliga arean i fjäderfähuset
inomhus
Sittpinnar
Minsta antal cm sittpinne/fågel                                        18
Reden                                                                  7 värphöns per rede eller vid
                                                                       gemensamt rede
                                                                       120 cm2/värphöna
Djurtäthet och minsta utrymme utomhus                                  4
Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus

4. Slaktfjäderfän av arten Gallus gallus:

Djurtäthet och minsta utrymme inomhus                                  21 kg levande vikt/m2
Djurtäthet per m2 av den tillgängliga arean i fjäderfähuset inomhus

Sittpinnar eller upphöjda sittytor eller båda                          Alla       kombinationer     av
                                                                       sittpinnar      eller  upphöjda
                                                                       sittytor eller båda som ger
                                                                       minst 5 cm sittpinne/fågel
                                                                       eller minst 25 cm2 upphöjd
                                                                       sittyta/fågel
Djurtäthet och minsta utrymme utomhus för fasta byggnader
Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus                           4
Djurtäthet och minsta utrymme utomhus för flyttbara byggnader
Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus                           2,5

5. Slaktfjäderfän av arten Gallus gallus: Kapuner och poularder:

Djurtäthet och minsta utrymme inomhus                                  21 kg levande vikt/m2
Djurtäthet per m2 av den tillgängliga arean i fjäderfähuset inomhus

Sittpinnar eller upphöjda sittytor eller båda                          Alla       kombinationer     av
                                                                       sittpinnar      eller  upphöjda
                                                                       sittytor eller båda som ger
                                                                       minst 5 cm sittpinne/fågel
                                                                       eller minst 25 cm2 upphöjd
                                                                       sittyta/fågel
Djurtäthet och minsta utrymme utomhus
Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus                           4

                                                    5
 ---pagebreak---  6. Andra slaktfjäderfän än av arten Gallus gallus: Kalkoner (Meleagris gallopavo) som saluförs hela
     för stekning eller styckning:

 Djurtäthet och minsta utrymme inomhus                                 21 kg levande vikt/m2
 Djurtäthet per m2 av den tillgängliga arean i fjäderfähuset inomhus

 Sittpinnar eller upphöjda sittytor eller båda                         Alla kombinationer av
                                                                       sittpinnar eller upphöjda
                                                                       sittytor eller båda som ger
                                                                       minst 10 cm sittpinne/fågel
                                                                       eller      minst      100 cm2
                                                                       upphöjd sittyta/fågel
 Djurtäthet och minsta utrymme utomhus
 Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus                          10

 7. Andra slaktfjäderfän än av arten Gallus gallus: Gäss (Anser anser domesticus):

Djurtäthet och minsta utrymme inomhus                                  21 kg levande vikt/m2
Djurtäthet per m2 av den tillgängliga arean i fjäderfähuset inomhus

Djurtäthet och minsta utrymme utomhus
Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus                           15

 8. Andra slaktfjäderfän än av arten Gallus gallus: Pekingankor (Anas platyrhynchos domesticus),
     myskankor (Cairina moschata och hybrider) och mulardankor (Cairina moschata × Anas
     platyrhynchos):

 Djurtäthet och minsta utrymme inomhus                                 21 kg levande vikt/m2
 Djurtäthet per m2 av den tillgängliga arean i fjäderfähuset inomhus

 Djurtäthet och minsta utrymme utomhus
 Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus                          4,5

                                                    6
 ---pagebreak--- 9. Andra slaktfjäderfän än av arten Gallus gallus: Pärlhöns (Numida meleagris f. domestica):

Djurtäthet och minsta utrymme inomhus                                 21 kg levande vikt/m2
Djurtäthet per m2 av den tillgängliga arean i fjäderfähuset inomhus

Sittpinnar eller upphöjda sittytor eller båda                         Alla kombinationer av
                                                                      sittpinnar eller upphöjda
                                                                      sittytor eller båda som ger
                                                                      minst 5 cm sittpinne/fågel
                                                                      eller minst 25 cm2 upphöjd
                                                                      sittyta/fågel
Djurtäthet och minsta utrymme utomhus
Minsta antal m2 per fågel i utrymmet utomhus                          4

                                                   7
 ---pagebreak---    Del V: Djurtäthet och minsta utrymme inomhus och utomhus för kaniner enligt artikel 18

       1. Utrymme inomhus
                                     Utrymme inomhus                       Utrymme inomhus
                               (nettoarea tillgänglig per djur       (nettoarea tillgänglig per djur
                                  undantaget plattformar           undantaget plattformar m2/djur)
                                    m2/djur) för viloplats                     för viloplats
                                      Fasta byggnader                     Flyttbara byggnader
                              0,6 m2/hondjur med ungar om          0,6 m2/hondjur med ungar om
Digivande hondjur med hondjurets levande vikt                      hondjurets levande vikt understiger
ungar fram till avvänjning    understiger 6 kg                     6 kg
                              0,72 m2/hondjur med ungar om         0,72 m2/hondjur med ungar om
                              hondjurets levande vikt              hondjurets levande vikt överstiger
                              överstiger 6 kg                      6 kg
                              0,5 m2/dräktigt eller reproduktivt   0,5 m2/dräktigt eller reproduktivt
Dräktiga och reproduktiva hondjur om den levande vikten            hondjur om den levande vikten
hondjur                       understiger 6 kg                     understiger 6 kg
                              0,62 m2/dräktigt eller               0,62 m2/dräktigt eller reproduktivt
                              reproduktivt hondjur om den          hondjur om den levande vikten
                              levande vikten överstiger 6 kg       överstiger 6 kg
Slaktkaniner från avvänjning
till slakt                    0,2                                  0,15
Ersättningskaniner (slutet av
gödningen till 6 månader)
Vuxna handjur                 0,6                                  0,6
                              1 om handjuret mottar hondjur        1 om handjuret mottar hondjur för
                              för parning                          parning

       2. Utrymme utomhus
                                  Utrymme utomhus (rastgård              Utrymme utomhus
                                 utomhus med växtlighet, helst     (nettoarea tillgänglig per djur
                                              bete)                   undantaget plattformar
                                 (nettoarea tillgänglig per djur              m2/djur)
                                    undantaget plattformar
                                            m2/djur)
                                        Fasta byggnader                 Flyttbara byggnader
                                      2
Digivande hondjur med ungar     2,5 m /hondjur med ungar           2,5 m2/hondjur med ungar
fram till avvänjning
Dräktiga/reproduktiva hondjur   2,5                                2,5
Slaktkaniner från avvänjning    0,5                                0,4
till slakt
Ersättningskaniner (slutet av
gödningen till 6 månader)
Vuxna handjur                   2,5                                2,5

                                                8
 ---pagebreak---                               Bilaga II
 DETALJERADE REGLER AVSEENDE DJURTÄTHET OCH SÄRSKILDA EGENSKAPER
        HOS PRODUKTIONSSYSTEM OCH INNESLUTNINGSSYSTEM FÖR
                VATTENBRUKSDJUR ENLIGT ARTIKEL 22

Del I: Laxfisk i sötvatten

Öring (Salmo trutta) – Regnbåge (Oncorhynchus mykiss) – Bäckröding (Salvelinus fontinalis) – Lax
(Salmo salar) – Fjällröding (Salvelinus alpinus) – Harr (Thymallus thymallus) – Kanadaröding
(Salvelinus namaycush) – Huchen (Hucho hucho)

Produktionssystem                                  System för tillväxtodling ska få sin tillförsel från
                                                   öppna system. Flödeshastigheten ska säkra en
                                                   lägsta syremättnad på 60 % för beståndet och ska
                                                   garantera fiskens välbefinnande och eliminering
                                                   av avloppsvatten från odlingen.

Högsta tillåtna djurtäthet                         Laxfiskar som inte förtecknas nedan 15 kg/m3

                                                   Lax 20 kg/m3

                                                   Öring och regnbåge 25 kg/m3

                                                   Fjällröding 25 kg/m3

                                               9
 ---pagebreak--- Del II: Laxfisk i havsvatten

Lax (Salmo salar), öring (Salmo trutta) – Regnbåge (Oncorhynchus mykiss)

Högsta tillåtna djurtäthet                        10 kg/m3 i nätkassar

Del III: Torsk (Gadus morhua) och andra torskfiskar, havsabborre (Dicentrarchus labrax),
guldsparid (Sparus aurata), havsgös (Argyrosomus regius), piggvar (Psetta maxima [=
Scopthalmus maximus]), rödbraxen (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), röd trumfisk (Sciaenops
ocellatus) och andra havsrudefiskar samt kaninfiskar (Siganus spp.)
Produktionssystem                               I inneslutningssystem (nätkassar/burar) på öppet
                                                vatten med minsta möjliga hastighet på
                                                havsströmmen för att åstadkomma största
                                                möjliga välbefinnande för fisken eller i öppna
                                                system på land.

Högsta tillåtna djurtäthet                        För annan fisk än piggvar: 15 kg/m3

                                                  För piggvar: 25 kg/m2

Del IV: Havsabborre, guldsparid, havsgös, multefiskar (Liza, Mugil) och ål (Anguilla spp.) i
jorddammar i tidvattenområden och kustlaguner

Inneslutningssystem                               Traditionella saltpannor som omvandlats till
                                                  produktionsenheter för vattenbruk och liknande
                                                  jorddammar i tidvattenområden.

Produktionssystem                                 Vattenutbytet ska vara tillräckligt för att
                                                  garantera arternas välbefinnande. Minst 50 % av
                                                  jordvallarna     ska     ha    vegetationstäcke.
                                                  Våtmarksbaserade reningsdammar krävs.

Högsta tillåtna djurtäthet                        4 kg/m3

Del V: Stör i sötvatten

Berörda arter: Familjen störfiskar (Acipenser)

Produktionssystem                                 Vattenflödet i varje uppfödningsenhet ska vara
                                                  tillräckligt för att säkra fiskens välbefinnande.

                                                  Utflödesvattnet ska hålla samma kvalitet som
                                                  inflödesvattnet.

Högsta tillåtna djurtäthet                        30 kg/m3

                                                 10
 ---pagebreak--- Del VI: Fisk i inlandsvatten

Berörda arter: Familjen karpfiskar (Cyprinidae) och andra med denna samodlade arter i samband med
blandodling, inklusive abborre, gädda, mal, sikfiskar, stör
Abborre (Perca fluviatilis) i monokultur
Produktionssystem                                    I fiskdammar som med jämna mellanrum ska
                                                     tömmas helt och i sjöar. Sjöar måste användas
                                                     uteslutande för ekologisk produktion, inklusive
                                                     odling av grödor på torra ytor.

                                                  Fångstområdet ska ha ett inlopp med rent vatten
                                                  och vara av en storlek som säkrar största möjliga
                                                  välbefinnande för fisken. Fisken ska lagras i rent
                                                  vatten efter skörden.

                                                  Områden med naturlig vegetation ska bibehållas
                                                  runt enheter i inlandsvatten som en buffertzon för
                                                  externa landområden som inte ingår i
                                                  odlingsverksamheten, i enlighet med reglerna för
                                                  ekologiskt vattenbruk.

                                                  För tillväxt ska ”blandodling” tillämpas under
                                                  förutsättning att de kriterier som fastställs i dessa
                                                  specifikationer för övriga insjöfiskarter efterlevs.

Högsta tillåtna djurtäthet                        Den totala produktionen per art är begränsad till
                                                  1 500 kg fisk per hektar och år (som avkastning
                                                  på grund av produktionssystemets särskilda
                                                  egenskaper).

Högsta tillåtna djurtäthet endast för abborre i 20 kg/m3
monokultur

                                                11
 ---pagebreak--- Del VII: Peneidaräkor och sötvattensräkor (Macrobrachium spp.)

Produktionssystem                             Lokalisering ska ske i sterila lerjordsområden för
                                              att minimera dammbyggets miljöpåverkan.
                                              Dammar ska byggas av den befintliga naturliga
                                              leran.
Högsta tillåtna djurtäthet                    Utsättning: Högst 22 postlarver/m2

                                              Högsta tillåtna momentana biomassa: 240 g/m2

Del VIII: Kräftor
Berörda arter: Astacus astacus

Högsta tillåtna djurtäthet                    För små kräftor (< 20 mm): 100 individer per m2.
                                              För kräftor av medelstorlek (20–50 mm): 30
                                              individer per m2.
                                              För vuxna kräftor (> 50 mm): 5 individer per m2,
                                              förutsatt att det finns lämpliga gömställen.

Del IX: Blötdjur och tagghudingar

Produktionssystem                             Långlinor, flottar, bottenodling, nätkassar, burar,
                                              tråg, lanternnät, bouchotpålar och andra
                                              inneslutningssystem. Vid musselodling på flottar
                                              får antalet nedhängande rep inte överstiga ett per
                                              kvadratmeter av ytan. De nedhängande repen får
                                              inte vara längre än 20 meter. De nedhängande
                                              repen får inte uttunnas under produktionscykeln,
                                              men de får delas förutsatt att den ursprungliga
                                              djurtätheten inte ökas.

Del X: Tropisk sötvattensfisk: Mjölkfisk (Chanos chanos), tilapia (Oreochromis spp.), hajmal
(Pangasius spp.)

Produktionssystem                             Dammar och nätburar

Högsta tillåtna djurtäthet                    Pangasius: 10 kg/m3

                                              Oreochromis: 20 kg/m3

                                            12
 ---pagebreak---                               Bilaga III
     INFORMATION SOM MEDLEMSSTATERNA SKA TILLHANDAHÅLLA ENLIGT
                            ARTIKEL 25

Del I: Information från den databas som avses i artikel 26.1 och de system som avses i artikel
26.2 och i tillämpliga fall i artikel 26.3 i förordning (EU) 2018/848

    1. Informationen om tillgången på ekologiskt växtförökningsmaterial och
       växtförökningsmaterial under omställning, undantaget groddplantor men inbegripet
       utsädespotatis, för varje särskild kategori som sparas i den databas som avses i artikel
       26.1 eller i de system som avses i artikel 26.2 a i förordning (EU) 2018/848 ska
       innehålla följande:
       - Vetenskapligt namn och trivialnamn (allmänt och latinskt namn).
       - Benämning på sort eller heterogent material.
       - Tillgänglig mängd under omställning enligt aktörernas beräkning (totalt antal
           enheter eller frövikt).
       - Tillgänglig ekologisk mängd enligt aktörernas beräkning (totalt antal enheter eller
           frövikt).
       - Antal aktörer som har laddat upp information i enlighet med artikel 26.2 i
           förordning (EU) 2018/848 på frivillig basis.

    I denna punkt avses med groddplanta en ung planta som härrör från frö och inte stickling.

    2. Informationen om tillgången på ekologiska vattenbruksyngel för varje art som sparas i
       de system som avses i artikel 26.2 c i förordning (EU) 2018/848 ska innehålla
       följande:
       - Art och släkte (allmänt och latinskt namn).
       - Raser och stammar i tillämpliga fall.
       - Livsstadium (t.ex. ägg, yngel, juveniler) som saluförs som ekologiskt.
       - Tillgänglig mängd enligt aktörernas beräkning.
       - Hälsostatus i enlighet med rådets direktiv 2006/88/EG1.
       - Antal aktörer som har laddat upp information i enlighet med artikel 26.2 i
           förordning (EU) 2018/848 på frivillig basis.

    3. Informationen om tillgången på ekologiska djur för varje art som sparas i de system
       som avses i artikel 26.2 b i förordning (EU) 2018/848 ska innehålla följande:
       - Art och släkte (allmänt och latinskt namn).
       - Raser och stammar.
       - Produktionsändamål: kött, mjölk, dubbla ändamål eller avel.
       - Livsstadium: vuxna eller unga djur (dvs. nötkreatur < 6 månader, vuxna
           nötkreatur).
       - Tillgänglig mängd (totalt antal djur) enligt aktörernas beräkning.
       - Hälsostatus i enlighet med de övergripande reglerna om djurhälsa.
       - Antal aktörer som har laddat upp information i enlighet med artikel 26.2 i
           förordning (EU) 2018/848 på frivillig basis.

1
  Rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk
och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (EUT L 328, 24.11.2006,
s. 14).

                                                     13
 ---pagebreak--- 4. I tillämpliga fall ska informationen om tillgången på de ekologiska raser och stammar
   som är anpassade för ekologisk produktion för arter som avses artikel 26.3 i
   förordning (EU) 2018/848 innehålla följande:
   - Art och släkte (allmänt och latinskt namn).
   - Raser och stammar.
   - Produktionsändamål: kött, mjölk, dubbla ändamål eller avel.
   - Tillgänglig mängd (totalt antal djur) enligt aktörernas beräkning.
   - Hälsostatus i enlighet med de övergripande reglerna om djurhälsa.
   - Antal aktörer som har laddat upp information i enlighet med artikel 26.3 i
        förordning (EU) 2018/848 på frivillig basis.

5. I tillämpliga fall ska informationen om tillgången på de ekologiska unghöns som avses
   i artikel 26.3 i förordning (EU) 2018/848 innehålla följande:
   - Art och släkte (allmänt och latinskt namn).
   - Raser och stammar.
   - Produktionsändamål: kött, ägg, dubbla ändamål eller avel.
   - Tillgänglig mängd (totalt antal djur) enligt aktörernas beräkning.
   - Uppfödningssystem (ange om det är flervåningssystem).
   - Hälsostatus i enlighet med de övergripande reglerna om djurhälsa.
   - Antal aktörer som har laddat upp information i enlighet med artikel 26.3 i
        förordning (EU) 2018/848 på frivillig basis.

Del II: Information om de undantag som beviljats i enlighet med del I punkt 1.8.5 i
bilaga II till förordning (EU) 2018/848 och del II punkterna 1.3.4.3 och 1.3.4.4 i den
                                       bilagan

1. Informationen om de undantag som beviljats i enlighet med del I punkt 1.8.5 i bilaga
   II till förordning (EU) 2018/848 ska innehålla följande:
   - Vetenskapligt namn och trivialnamn (allmänt och latinskt namn).
   - Sort.
   - Antal undantag och total vikt för frön eller antal plantor som undantagits.
   - Motivering till undantaget: forskning, brist på lämpliga sorter, bevarande eller
        andra skäl.
   - I tillämpliga fall avseende undantag av andra skäl än forskningsändamål;
        förteckningen över arter för vilka inga undantag beviljats, eftersom de är
        tillräckligt tillgängliga i ekologisk form.

2. För varje konventionell djurart (nötkreatur, hästdjur, får, getter, svin, hjortdjur,
   kaniner, fjäderfän) ska informationen om de undantag som beviljats i enlighet med del
   II punkterna 1.3.4.3 och 1.3.4.4 i bilaga II till förordning (EU) 2018/848 innehålla
   följande:
   - Vetenskapligt namn och trivialnamn (allmänt och latinskt namn, dvs. art och
       släkte).
   - Raser och stammar.
   - Produktionsändamål: kött, mjölk, ägg, dubbla ändamål eller avel.
   - Antal undantag och totalt antal djur som undantagits.
   - Motivering till undantaget: brist på lämpliga djur eller andra skäl.

                                         14