title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1259 av den 24 juli 2019 om införande av en slutlig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

text:
                  25.7.2019

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 197/2

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1259
         av den 24 juli 2019
         om införande av en slutlig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
         av följande skäl:
         1.   FÖRFARANDE

         1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

                     (1)

                     Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 (2) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, förutom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010) och ex 7307 19 90 (Taric-nummer 7307199010) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Thailand (nedan kallade de gällande åtgärderna). Tullen grundade sig på nivån för undanröjande av skada och uppgick till mellan 14,9 och 57,8 %.

                     (2)

                     Den 12 juni 2013 ingav den kinesiska exporterande tillverkaren Jinan Meide Castings Co., Ltd en ansökan till Europeiska unionens tribunal om att förordning (EU) nr 430/2013 skulle ogiltigförklaras såvitt den berör sökanden. Den 30 juni 2016 fastställde tribunalen i sin dom att Jinan Meides rätt till försvar hade åsidosatts och ogiltigförklarade den omtvistade förordningen i den mån förordningen föreskriver införande av en antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn, tillverkade av Jinan Meide.

                     (3)

                     Till följd av den ovannämnda domen återupptog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (3) av den 28 oktober 2016 antidumpningsundersökningen om gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn, tillverkade av Jinan Meide.

                     (4)

                     Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1146 (4) av den 28 juni 2017 återinfördes en slutgiltig antidumpningstull på 39,2 % på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina, tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd.

                     (5)

                     Den 25 november 2015 inledde kommissionen efter en begäran från Metpro Limited en partiell interimsöversyn rörande vissa typer av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Kina och Thailand för att avgöra om dessa omfattades av de tillämpliga antidumpningsåtgärderna. Kommissionen avslutade den partiella interimsöversynen den 18 juli 2016 genom genomförandebeslut (EU) 2016/1176 (5), efter det att sökanden dragit tillbaka sin begäran.

                     (6)

                     Den 23 maj 2017 inledde kommissionen efter en begäran från Hebei Yulong Casting Co. Ltd en partiell interimsöversyn rörande vissa typer av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Kina och Thailand för att avgöra om dessa omfattades av de tillämpliga antidumpningsåtgärderna. Kommissionen avslutade den partiella interimsöversynen den 11 januari 2018 genom genomförandebeslut (EU) 2018/52 (6), efter det att sökanden dragit tillbaka sin begäran.

                     (7)

                     Den 12 juli 2018 förklarade EU-domstolen att rördelar tillverkade av gjutjärn med sfäroidiserad grafit (även kallat segjärn) inte motsvarar begreppet ”aducerat gjutjärn” såsom detta begrepp definieras i KN-nummer 7307 19 10. Domstolen konstaterade att rördelar av gjutjärn med sfäroidiserad grafit ska klassificeras enligt undernummer 7307 19 90 i KN (såsom andra varor av andra typer av järn). Den 14 februari 2019 offentliggjorde kommissionen förordning (EU) 2019/262 (7) och ändrade hänvisningarna till Taric-numren för att anpassa dem till domstolens slutsatser. Eftersom antidumpningsåtgärder införs enligt produktdefinitionen, oavsett tullklassificering, påverkade denna ändring inte produktomfattningen för de gällande åtgärderna.

               1.2   Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

                     (8)

                     Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (8) för de gällande antidumpningsåtgärderna tog kommissionen emot en begäran om översyn (nedan kallad begäran) i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

                     (9)

                     Begäran ingavs den 13 februari 2018 av försvarskommittén för Europeiska unionens industri för gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn (nedan kallad sökanden). Sökanden svarar för mer än 95 % av unionens sammanlagda tillverkning av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit.

                     (10)

                     Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och återkommande skada för unionsindustrin.

               1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

                     (11)

                     Efter att ha fastställt att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång offentliggjorde kommissionen den 8 maj 2018 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (9).

               1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

                     (12)

                     Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 april 2017–31 mars 2018 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller).

                     (13)

                     Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 fram till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

               1.5   Berörda parter

                     (14)

                     I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen informerade speciellt de sökande, kända unionstillverkare, kända tillverkare samt myndigheterna i Kina och Thailand, kända importörer, leverantörer, användare och berörda handlare om undersökningens inledande och uppmanade dem att samarbeta.

                     (15)

                     Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen av de berörda parterna begärde att bli hörd.

               1.6   Stickprovsförfarande

                     (16)

                     I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att utföra stickprov bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

               1.6.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

                     (17)

                     Kommissionen angav i tillkännagivandet om inledande att den preliminärt hade valt ut ett antal unionstillverkare.

                     (18)

                     I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa försäljningsvolymen av den likadana produkten under 2017 som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

                     (19)

                     Tre unionstillverkare ingick i detta urval. Unionstillverkarna i stickprovet stod för mer än 70 % av den uppskattade totala försäljningsvolymen i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet var representativt för unionsindustrin.

               1.6.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

                     (20)

                     För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Sju icke-närstående importörer lämnade de begärda upplysningarna.

                     (21)

                     I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa försäljningsvolymen av den produkt som översynen gäller som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

                     (22)

                     Tre unionstillverkare ingick i detta urval. Inga synpunkter inkom om det valda urvalet. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet var representativt för unionens importörer.

               1.6.3   Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Kina

                     (23)

                     För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

                     (24)

                     Två tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med beaktande av det lilla antalet samarbetsvilliga tillverkare beslutade kommissionen att ett stickprov inte krävdes.

               1.6.4   Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Thailand

                     (25)

                     För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Thailand att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Thailands delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

                     (26)

                     En tillverkare i Thailand gav sig till känna, men besvarade inte frågeformuläret för stickprovsförfarandet.

                     (27)

                     Ingen tillverkare i Thailand var således villig att samarbeta.

               1.7   Svar på frågeformuläret

                     (28)

                     Kommissionen sände frågeformulär till de tre unionstillverkarna i urvalet, de tre icke-närstående importörerna i urvalet, de två tillverkare i Kina som gav sig till känna inom ramen för stickprovsförfarandet samt till Kinas regering. Endast de tre unionstillverkarna i urvalet besvarade frågeformuläret.

                     (29)

                     Ingen exporterande tillverkare i Kina var således villig att samarbeta.

               1.8   Kontrollbesök

                     (30)

                     Kommissionen inhämtade och kontrollerade tillsammans med de samarbetsvilliga parterna alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för sin undersökning. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:
                     Unionstillverkare

                                 —

                                 Berg Montana Fittings, EAD, Bulgarien,

                                 —

                                 Georg Fischer Fittings GmbH, Österrike,

                                 —

                                 Odlewnia Zawiercie SA (tidigare Odlewnia Zeliwa SA), Polen.

               1.9   Förfarande för fastställande av normalvärdet för beräkningen av dumpning avseende Kina enligt artikel 2.6a i grundförordningen

                     (31)

                     Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som tyder på att det föreligger betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, ansåg kommissionen det vara lämpligt att inleda en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen.

                     (32)

                     För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande alla kända tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som begärs i bilaga III till tillkännagivandet när det gäller de insatsvaror som används för att tillverka den produkt som översynen gäller. De två tillverkare som besvarade stickprovsformuläret lämnade även de uppgifter som begärs i bilaga III.

                     (33)

                     För att inhämta den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning om de påstådda betydande snedvridningarna i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, skickade kommissionen även ett frågeformulär till Kinas regering. Inget svar mottogs från den kinesiska regeringen.

                     (34)

                     I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen även alla berörda parter att inom 37 dagar efter att tillkännagivandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på om det var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

                     (35)

                     En kinesisk tillverkare hävdade att den metod kommissionen hade för avsikt att använda var olaglig och stred mot EU:s skyldigheter enligt WTO:s antidumpningsavtal. Denna berörda part kunde dock inte styrka sitt påstående.

                     (36)

                     Denna kinesiska tillverkare hävdade dessutom att det inte förekom några snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen och att dess priser och kostnader, inklusive kostnaderna för råvaror och energi, var resultatet av fria marknadskrafter. Dessa påståenden styrktes inte, och denna part samarbetade inte i undersökningen.

                     (37)

                     Eftersom påståendena inte styrktes kunde kommissionen inte behandla dem specifikt. Kommissionen bedömde dock huruvida snedvridningar förekom i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Denna bedömning redovisas i avsnitten 3.2.2.2–3.2.2.9.

                     (38)

                     I tillkännagivandet om inledande förklarar kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kunde behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke snedvridna priser eller referensvärden.

                     (39)

                     Den 20 juni 2018 offentliggjorde kommissionen en första kommentar till ärendehandlingarna (nedan kallad kommentaren av den 20 juni 2018) (10) i syfte att inhämta de berörda parternas synpunkter på de relevanta källor som kommissionen kunde använda sig av för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a e andra strecksatsen i grundförordningen. Kommentaren innehåller en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom material, energi och arbetskraft, som de kinesiska tillverkarna använder i tillverkningen av den produkt som översynen gäller. På grundval av de kriterier som ligger till grund för valet av icke-snedvridna priser eller referensvärden fastställde kommissionens avdelningar även fyra möjliga representativa länder: Thailand, Turkiet, Argentina och Brasilien. Med avseende på de två sistnämnda länderna bekräftas i kommentaren av den 20 juni 2018 att det inte finns tillräckligt med offentliga ekonomiska uppgifter tillgängliga.

                     (40)

                     Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter. Synpunkter inkom dock endast från en av de sökande och en kinesisk tillverkare.

                     (41)

                     De synpunkter som inkommit avseende kommentaren av den 20 juni 2018 bemöttes i en andra kommentar av den 8 mars 2019 om källorna till fastställandet av normalvärdet (nedan kallad kommentaren av den 8 mars 2019) (11). Förteckningen över produktionsfaktorer fastställdes, och det konstaterades att i det skedet var Thailand det lämpligaste representativa landet enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. De berörda parterna uppmanades att lämna synpunkter, men inga synpunkter inkom.

               2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

         2.1   Produkt som översynen gäller

                     (42)

                     Den produkt som översynen gäller är gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, förutom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010) och ex 7307 19 90 (Taric-nummer 7307199010) med ursprung i Kina och Thailand (nedan kallad den produkt som översynen gäller).

                     (43)

                     De huvudsakliga råvarorna är metallskrot, koks/elektricitet/gas, sand (för formning) och zink (för galvanisering). Första steget i tillverkningsprocessen är att smälta metallskrot. Efter detta följer formningsprocessen och gjutning av olika former som sedan separeras till enskilda bitar. Produkterna måste genomgå en utförlig glödgningsprocess för att säkerställa att de är tillräckligt aducerade för att användas i tillämpningar där t.ex. stöthållfasthet och motståndskraft mot vibrationer krävs och så att de tål snabba temperaturförändringar. Därefter kan rördelarna galvaniseras. Sedan förses produkterna med gängor och annan maskinbearbetning görs.

                     (44)

                     Gängade gjutna rördelar används för att koppla samman två eller flera rör, koppla ett rör till en apparat, ändra riktningen på en vätskas flöde eller för att försluta ett rör. Gängade gjutna rördelar används främst i gas-, vatten- och värmesystem i bostadshus och andra byggnader. De används också i rörsystem i oljeraffinaderier. Aducerade rördelar finns i många utformningar. De vanligaste är 90-graders krökar, T-stycken, kopplingar, korsningar och anslutningar. De tillverkas både i svart (icke-galvaniserad) och galvaniserad form.

               2.2   Likadan produkt

                     (45)

                     Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

                                 —

                                 Den berörda produkten.

                                 —

                                 Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand.

                                 —

                                 Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

                     (46)

                     Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

               3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING FRÅN KINA

         3.1   Preliminära anmärkningar avseende Kina

                     (47)

                     I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

                     (48)

                     Som framgår av skäl 29 samarbetade ingen av de kinesiska tillverkarna i undersökningen. De kinesiska tillverkarna besvarade inte frågeformuläret och lämnade inte uppgifter om exportpriser och kostnader, inhemska priser och kostnader, kapacitet, produktion, investeringar osv. Den kinesiska regeringen och de kinesiska tillverkarna inkom inte heller med några synpunkter på bevisningen i ärendehandlingarna, inbegripet arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar On Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (12). Kommissionen använde sig därför av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

                     (49)

                     Kommissionen underrättade de kinesiska myndigheterna och de två kinesiska tillverkarna om tillämpningen av artikel 18.1 i grundförordningen, och gav dem tillfälle att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom.

                     (50)

                     På denna grundval och enligt artikel 18.1 i grundförordningen baserades slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning enligt nedan på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifterna i begäran, i inlagorna från berörda parter, den statistik som samlats in på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6), och i förekommande fall andra identifierade offentliga källor (skälen 115 och 127).

               3.2   Dumpning under översynsperioden

                     (51)

                     För översynsperioden visar de statistiska uppgifterna från databasen enligt artikel 14.6 att 7 666 ton aducerade rördelar importerades till unionen från Kina, vilket utgjorde 21 % av unionens samlade förbrukning. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att den faktiska importen under översynsperioden var representativ och undersökte därför om dumpningen fortsatte under översynsperioden.

               3.2.1   Normalvärde

                     (52)

                     Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska ”normalvärdet […] vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

                     (53)

                     Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”om det […] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden”, och ”ska omfatta ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna ”kostnader samt vinst”.

                     (54)

                     Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från den kinesiska regeringen och de kinesiska tillverkarna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

               3.2.2   Förekomst av betydande snedvridningar

         3.2.2.1   Inledning

                     (55)

                     Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:

                                 —

                                    den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter,

                                 —

                                    förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader,

                                 —

                                    förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna,

                                 —

                                    avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt,

                                 —

                                    snedvridna lönekostnader,

                                 —

                                 tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.”

                     (56)

                     I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen ska vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a hänsyn bland annat tas till den icke-uttömmande förteckning över faktorer som anges i den föregående bestämmelsen. I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter för priser och kostnader i den berörda produktens exportland. Eftersom denna förteckning inte är fullständig behöver inte alla aspekter beaktas för att dra en slutsats om förekomsten av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas för att påvisa förekomsten av en eller flera aspekter i förteckningen. Slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a måste dock dras på grundval av all tillgänglig bevisning.

                     (57)

                     Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen: ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.”

                     (58)

                     Berörda parter uppmanades att motbevisa, yttra sig om eller komplettera bevisningen i undersökningsakten vid inledandet. I detta avseende förlitar sig kommissionen på rapporten, som visar att det finns ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom stål och kemikalier), som är särskilt relevanta för den aktuella undersökningen. Rapporten infogades i undersökningsakten.

                     (59)

                     Kommissionen undersökte om det var lämpligt eller ej att använda inhemska priser och kostnader i Kina på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i rapporten som bygger på allmänt tillgängliga källor, i synnerhet kinesisk lagstiftning, officiella offentliggjorda kinesiska politiska dokument, rapporter som publicerats av internationella organisationer samt undersökningar och artiklar av ansedda akademiker som anges med namn i rapporten. Analysen omfattade en undersökning av det betydliga statliga ingripandet i ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för den produkt som översynen gäller.

                     (60)

                     Såsom anges i skälen 28–33 lämnade varken den kinesiska regeringen eller de kinesiska tillverkarna synpunkter på eller motbevisade den befintliga bevisningen i ärendet, inklusive rapporten, samt den ytterligare bevisning som lämnats av sökandena om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

               3.2.2.2   Betydande snedvridningar som påverkar de inhemska priserna och kostnaderna i Kina: allmänt ekonomiskt sammanhang

                     (61)

                     Kinas ekonomiska system grundas på begreppet socialistisk marknadsekonomi. Detta begrepp finns inskrivet i den kinesiska konstitutionen och avgör den ekonomiska styrningen av Kina. Den centrala principen är ”socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna”. Den statsägda ekonomin är den ”ledande kraften i den nationella ekonomin”, och staten har i uppdrag att ”säkerställa dess konsolidering och tillväxt” (13). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör betydande statligt ingripande i ekonomin, utan att staten i själva verket uttryckligen har i uppdrag att göra sådana ingripanden. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (14).

                     (62)

                     Enligt den kinesiska lagstiftningen utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättslig, institutionell, personlig), och bildar en superstruktur där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Genom en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 gavs det kinesiska kommunistpartiets ledande roll en ännu mer framträdande plats genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den befintliga första meningen i bestämmelsen ”[d]et socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina” infogades en ny andra mening, som lyder som följer: ”[d]et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap.” (15) Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets kontroll över Kinas ekonomiska system. Denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går längre än vad som är brukligt i andra länder, där regeringarna utövar bred makroekonomisk kontroll inom vilken de fria marknadskrafterna får spela.

                     (63)

                     Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik och strävar efter mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställs av det kinesiska kommunistpartiet, i stället för att avspegla de ekonomiska förhållandena på en fri marknad (16). De kinesiska myndigheterna tillämpar interventionistiska verktyg av många olika slag, bland annat systemet för industriell planering, finanssystemet samt lagstiftning.

                     (64)

                     För det första, och när det gäller den övergripande administrativa kontrollen, styrs den kinesiska ekonomin av ett komplext system av industriell planering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och de tillämpas på alla myndighetsnivåer. Planerna på provinsiell nivå är detaljerade, medan de nationella planerna innehåller bredare mål. Planerna anger också de hjälpmedel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller uttryckliga produktionsmål. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt (positiva eller negativa) ut som prioriteringar i linje med regeringens prioriteringar, och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste effektivt anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Planerna är bindande, och de berörda kinesiska myndigheterna på alla nivåer följer systemet med planer och utövar sina befogenheter därefter, vilket innebär att de förmår de ekonomiska aktörerna att uppfylla de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.2.2.5) (17).

                     (65)

                     För det andra, och vad gäller fördelningen av finansiella resurser, domineras Kinas finansiella system av de statsägda affärsbankerna. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.2.2.8) (18). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även om dessa delar av finanssektorn är av mindre betydelse än banksektorn, är de institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra ingripande från staten och kommunistpartiet (19).

                     (66)

                     För det tredje, och när det gäller lagstiftningen, ingriper staten i ekonomin på en rad olika sätt. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. Den tillämpliga lagstiftningen föreskriver uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs dock inte, vilket ger de beslutande organen en bred marginal för egna bedömningar (20). På investeringsområdet har den kinesiska regeringen likaså en betydande kontroll och ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Investeringskontroll och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg för myndigheterna för att stödja politiska mål, exempelvis att upprätthålla statlig kontroll av nyckelsektorer eller stödja den inhemska industrin (21).

                     (67)

                     Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som möjliggör och uppmuntrar statliga ingripanden av många olika slag. Sådana betydande statliga ingripanden strider mot de fria marknadskrafterna, vilket snedvrider en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (22).

               3.2.2.3   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen: den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter.

                     (68)

                     I Kina utgör företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin.

                     (69)

                     När det gäller statligt ägande utövar den kinesiska regeringen fortfarande ett betydande ägarskap inom stålsektorn. Ett antal av de stora tillverkarna är statsägda, och några av dem anges uttryckligen i ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020” (23) som exempel på resultaten av den tolfte femåriga planeringsperioden (Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel osv.). Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag vara nästan jämnt fördelat, men fyra av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största ståltillverkare är statsägda (24). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016, siktar den kinesiska regeringen på att konsolidera 60 till 70 % av järn- och ståltillverkningen kring tio storskaliga företag till 2025 (25). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (26).

                     (70)

                     När det gäller statens kontroll har regeringen och kommunistpartiet strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över de statsägda företagen. Staten (och i många avseenden även kommunistpartiet) utformar och övervakar inte bara aktivt genomförandet av de enskilda företagens allmänna ekonomiska policyer, utan hävdar dessutom sin rätt att delta i deras operativa beslutsfattande. De faktorer som visar på förekomsten av statlig kontroll över företag i stål- och järnsektorn beskrivs närmare i avsnitt 3.2.2.4, särskilt i skäl 75.

                     (71)

                     Vad gäller statens politiska styrning och överinseende inom sektorn påvisas förekomsten av en sådan politisk styrning eller ett sådant överinseende å ena sidan av de nära kopplingarna mellan företagen i järn- och stålsektorn och kommunistpartiet, som är närvarande i sektorn och hävdar sin rätt att delta i beslutsfattandet i företagen (se särskilt skälen 74–75), och å andra sidan av de offentliga industriplaneringsdokumenten samt ytterligare statliga politiska verktyg och direktiv som är tillämpliga på sektorn (se särskilt skälen 79–83). Till följd av statens omfattande kontroll och ingripanden i stål- och järnsektorn enligt beskrivningen nedan, förhindras även privatägda tillverkare av gjutna rördelar att verka under marknadsförhållanden.

                     (72)

                     De kinesiska myndigheternas kontroll, politiska styrning och överinseende av sektorn framgår även av målen för den ledande branschorganisationen, Chinese Iron and Steel Association (nedan kallad CISA). Enligt artikel 3 i CISA:s stadgar ska organisationen ”betjäna företagen, sektorn och regeringen (…) och sträva efter att säkerställa en överbryggande roll mellan regeringen och de berörda företagen”. Enligt artikel 24 ska CISA dessutom ”utföra andra eventuella andra uppgifter som den anförtros av regeringen och den berörda förvaltningen”, medan artikel 26 föreskriver att CISA ”vederbörligen ska följa partiets linje, riktlinjer, politik och politiska styrning”. (27)

                     (73)

                     På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att marknaden för gjutna rördelar i Kina till betydande del försörjs av företag som är föremål för kontroll eller politisk styrning av den kinesiska regeringen.

               3.2.2.4   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader.

                     (74)

                     Den kinesiska staten är i stånd att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen, som kan anses motsvara en äganderätt (28) och kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiet enligt partiets stadgar (29)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Sedan åtminstone 2016 har kommunistpartiet dock förstärkt sina krav på att kontrollera affärsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen. (30) År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen, och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag. (31) Dessa regler är allmänt tillämpliga i den kinesiska ekonomin, inklusive järn- och stålsektorn. Det fastställs således att dessa regler även är tillämpliga på tillverkare av rördelar av aducerat gjutjärn samt leverantörerna av deras insatsvaror.

                     (75)

                     Järn- och stålsektorn kännetecknas av nära kopplingar mellan de aktiva företagens beslutsprocesser och staten, i synnerhet kommunistpartiet. I den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen om vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (32) fastställde kommissionen att tre av de fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i stickprovet var statsägda företag. I samtliga tre grupper agerade styrelseordföranden eller ordföranden även som partikommittésekreterare för gruppens kommunistpartiorganisation. I fråga om den produkt som översynen gäller kan partistrukturer som personligen överlappar företagens ledningsorgan påvisas hos de kinesiska tillverkarna. Som ett exempel tjänstgjorde vice styrelseordföranden för företaget Jinan Meide Casting Co. Ltd samtidigt som företagets partikommittésekreterare åtminstone mellan 2013 och 2016. (33)

                     (76)

                     Statens närvaro och ingripande i finansmarknaderna (se även avsnitt 3.2.2.8) och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. (34)

                     (77)

                     På grund av samtliga ovanstående faktorer dras slutsatsen att statens närvaro i företag i järn- och stålsektorn och i finanssektorn gör det möjligt för den kinesiska regeringen att påverka priser och kostnader.

               3.2.2.5   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna.

                     (78)

                     Styrningen av den kinesiska ekonomin avgörs i avsevärd utsträckning av ett komplicerat planeringssystem som fastställer prioriteringar och föreskriver de mål som de centrala och lokala myndigheterna ska inrikta sig på. Planerna finns på alla myndighetsnivåer och täcker praktiskt taget alla ekonomiska sektorer, de mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som regeringen har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (35).

                     (79)

                     Den kinesiska regeringen anser att järn- och stålindustrin är en nyckelindustri (36). Detta bekräftas i många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020”. I denna plan anges att stålindustrin är ”en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten” (37). De viktigaste uppgifter och mål som stakas ut i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (38), inklusive särskilda mål för stålskrot (39). Förekomsten av industripolitiska åtgärder avseende stålskrot framgår även av ytterligare regeringsdokument, exempelvis de mål som ministeriet för industri informationsteknik (MIIT) har satt upp för att gradvis öka användningen av stålskrot (40).

                     (80)

                     I den trettonde femårsplanen om ekonomisk och social utveckling (41) anges att företag som tillverkar stålprodukter i det högre marknadssegmentet ska stödjas (42). Planen inriktas även på att uppnå hållbara och tillförlitliga kvalitetsprodukter genom att stödja företag som använder teknik för ren stålproduktion, precisionsvalsning och kvalitetsförbättring (43).

                     (81)

                     I ”den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning” (2011 års version) (2013 års ändring)” (44) (nedan kallad katalogen) anges järn och stål som främjade industrier. I katalogen främjas i synnerhet ”utveckling och tillämpning av tekniker för högre prestanda och högre kvalitet samt uppgradering av stålprodukter, inklusive men inte begränsat till, höghållfasta bilplåtar på minst 600 MPa, högpresterande stål för olje- och gasledningar, höghållfasta breda och tjocka plattor för fartyg, stål för marinteknik, plattor med måttlig tjocklek på minst 420 MPa för byggnader, broar och andra strukturer, stål för höghastighetsjärnvägar och järnvägar för tung godstransport, kiselstål med låg järnhalt och högmagnetisk induktion, korrosions- och slitbeständigt stål, legerat resurssparande rostfritt stål (modernt ferritiskt rostfritt stål, duplex rostfritt stål och rostfritt nitrogenstål), speciella stålstavar och valstrådar för högpresterande grundläggande delar (högpresterande kugghjul och bultar med grad 12.9 eller högre, höghållfasta fjädringar och lager med lång hållbarhet) samt smidda material av specialstål av hög kvalitet (bland annat stål för verktyg och gjutning, rostfritt stål och stål för maskiner)”. Katalogens tillämplighet bekräftades av den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen om vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (45).

                     (82)

                     Under de senaste åren har Kina dessutom behållit en rad exportbegränsningar för insatsvaror som är nödvändiga för tillverkningen av den produkt som översynen gäller, trots att flera av dem till slut togs bort efter ett WTO-beslut (46). Kina bibehöll i synnerhet exporttullar för stålskrot och zink samt ferromangan (47). Detta var i linje med de politiska åtgärder för att stödja inhemska industrier som har införts och som anges i den trettonde femårsplanen för andra metaller än järn, i vilken det uppmanas till en sträng kontroll av nyetablerade zinksmältningsanläggningar och en teknisk reform av omoderna zinkanläggningar (48). Den trettonde femårsplanen för mineralresurser föreskriver likaså statlig kontroll över zinkgruvor och uppmanar till en koncentration av resurser till viktiga företag i utvalda geografiska områden (49).

                     (83)

                     Den kinesiska regeringen vägleder dessutom järn- och stålsektorns utveckling med hjälp av en bred uppsättning politiska verktyg och direktiv, bland annat avseende marknadens sammansättning och omstrukturering, råvaror, investeringar, kapacitetseliminering, produktsortiment, omlokalisering, uppgradering osv. Genom dessa och andra medel styr och kontrollerar den kinesiska regeringen praktiskt taget alla aspekter av sektorns utveckling och funktion (50). Det rådande problemet med överkapacitet är otvivelaktigt den tydligaste exemplet på följderna av den kinesiska regeringens politik och de snedvridningar som blir resultatet av denna.

                     (84)

                     Det fastställs därför att den kinesiska regeringen har infört offentlig politik som påverkar de fria marknadskrafterna avseende tillverkning av gjutna rördelar och de råvaror som används för att tillverka dem.

               3.2.2.6   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen: avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt

                     (85)

                     Enligt den tillgängliga informationen förefaller det kinesiska konkurssystemet vara olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter. Detta förfaller bero på att den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på samma principer som motsvarande lagar i andra länder, men kännetecknas av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfaranden, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena. (51)

                     (86)

                     Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina. (52) All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivägd jordbruksmark och statsägd mark i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser. (53) Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark (54), bland annat genomförandet av ekonomiska planer.

                     (87)

                     Den kinesiska konkurs- och egendomsrätten verkar därför inte fungera ordentligt, vilket leder till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i tillhandahållande och förvärv av mark i Kina. Dessa lagar är även tillämpliga på järn- och stålsektorn, inklusive de exporterande tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

                     (88)

                     Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätt inom järn- och stålsektorn, även med avseende på den produkt som översynen gäller.

               3.2.2.7   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen: snedvridna lönekostnader

                     (89)

                     Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt att organisera sig eller förhandla kollektivt. Kina har inte ratificerat ett antal grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO), bland annat konventionerna om föreningsfrihet och om kollektivavtal (55). Enligt den nationella lagstiftningen finns det endast en aktiv fackorganisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna, och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande begränsat (56). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner till lokala invånare i varje administrativt område. Detta leder ofta till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en svag ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (57). Dessa undersökningsresultat visar på en snedvridning av lönekostnaderna i Kina.

                     (90)

                     Järn- och stålsektorn, inbegripet den produkt som översynen gäller, omfattas även av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Sektorn för gjutna rördelar påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättsliga system i Kina).

                     (91)

                     På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att lönekostnaderna var snedvridna i järn- och stålsektorn, även med avseende på den produkt som översynen gäller.

               3.2.2.8   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen: tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten

                     (92)

                     Tillgången till kapital för företagsaktörer i Kina snedvrids på flera olika sätt.

                     (93)

                     För det första kännetecknas Kinas finansiella system av de statsägda bankernas starka ställning (58), som tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. Liksom icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (59), och precis som icke-finansiella statsägda företag genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av regeringen. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet enligt behoven i fråga om den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen och att följa statens industripolitik (60). Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (61).

                     (94)

                     Det har bekräftats att det kan finnas flera rättsliga instrument som föreskriver att normal bankpraxis ska följas och som avser aktsamhetregler, exempelvis att undersöka låntagares kreditvärdighet, men den relevanta bevisningen tyder på att dessa bestämmelser endast spelar en underordnad roll i tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten (62). Undersökningsresultat i tidigare handelspolitiska skyddsundersökningar har också lett till samma slutsats (63).

                     (95)

                     Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av en rad olika skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för den kinesiska regeringen och styrkan hos eventuella implicita garantier från regeringen. Uppskattningar talar starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (64).

                     (96)

                     Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (65). Detta leder till att utlåning till statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången och kapitalkostnaden inte är lika för alla aktörer på marknaden.

                     (97)

                     För det andra har utlåningskostnaderna hållits konstgjort låga för att stimulera ökade investeringar, vilket har lett till överanvändning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av den senaste tidens ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte agerar enligt kommersiell praxis.

                     (98)

                     För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av de fria marknadskrafterna trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgör fortfarande 45 % av all utlåning, och användningen av riktad kredit förefaller ha ökat eftersom den trots försämrade ekonomiska förhållanden har ökat markant sedan 2015. Konstgjort låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning.

                     (99)

                     Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalfördelningen blir alltmer ineffektiv, utan tecken på den kreditåtstramning som skulle kunna förväntas under icke snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har den kinesiska regeringen valt att undvika fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har således hanterats genom förlängningar av lån, vilket i sin tur skapar ”zombie”-företag, eller genom att överföra äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller hanterar dess grundorsaker.

                     (100)

                     Trots den senaste tidens åtgärder för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande systemproblem och snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna.

                     (101)

                     Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att tillverkare av gjutna rördelar hade tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.

               3.2.2.9   De beskrivna snedvridningarnas systemiska karaktär

                     (102)

                     Kommissionen konstaterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten inte är begränsade till järn- och stålsektorn i allmänhet. Den tillgängliga bevisningen visar tvärtom att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.2.2.1–3.2.2.5 och i del A i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorerna i avsnitten 3.2.2.6–3.2.2.8 och i del B i rapporten.

                     (103)

                     Det krävs ett brett utbud av insatsvaror för att tillverka gjutna rördelar. När tillverkare av gjutna rördelar köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

                     (104)

                     Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för gjutna rördelar som inte kan användas, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) färgas eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i del A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvarorna och så vidare.

               3.2.2.10   Slutsats

                     (105)

                     Analysen i avsnitten 3.2.2.2–3.2.2.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning om Kinas ingripande i landets ekonom i allmänhet och i järn- och stålsektorn i synnerhet (inklusive produkten gjutna rördelar), visar att priser eller kostnader, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från den kinesiska regeringens och de kinesiska tillverkarnas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall.

                     (106)

                     Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet. Kommissionen påminde om att ingen kinesisk tillverkare samarbetade i undersökningen och att ingen har anfört att vissa inhemska kostnader skulle vara icke-snedvridna enligt artikel 2.6a a tredje strecksatsen i grundförordningen.

               3.2.3   Representativt land

         3.2.3.1   Allmänna anmärkningar

                     (107)

                     Valet av representativt land grundades på följande kriterier:

                                 —

                                 En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas (66).

                                 —

                                 Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (67).

                                 —

                                 Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet.

                                 —

                                 Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

                     (108)

                     Såsom förklaras i kommentaren av den 20 juni 2018, informerade kommissionen de berörda parterna om att den hade identifierat fyra möjliga representativa länder: Argentina, Brasilien, Thailand och Turkiet, och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter och föreslå andra länder.

                     (109)

                     När det gällde det representativa landet mottog kommissionen efter kommentaren av den 20 juni 2018 en inlaga från den kinesiska tillverkaren Jinan Meide Casting Co., Ltd (nedan kallad inlagan av den 18 juli 2018). Tillverkaren invände mot att kommissionen hade för avsikt att använda metoden enligt artikel 2.6a i grundförordningen och lämnade några synpunkter som behandlas i skälen 35–36.

               3.2.3.2   En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas

                     (110)

                     Vad gäller nivån av ekonomisk utveckling konstaterar kommissionen att såväl Thailand, Brasilien som Turkiet ligger på samma inkomstnivå, övre medelinkomstländer, enligt Världsbanken. Thailand, Turkiet och Brasilien är därför lika lämpliga som representativa länder i detta avseende. Argentina klassificeras dock som ett höginkomstland och övervägdes därför inte ytterligare i analysen.

                     (111)

                     I sin inlaga förespråkade Jinan Meide Casting Co., Ltd Thailand som representativt land framför Turkiet, beroende på den geografiska, kulturella och ekonomiska närheten mellan Thailand och Kina. Ytterligare argument rörde Turkiet och landets högre utvecklingsnivå jämfört med Thailand och Kina, eftersom Turkiet är ett kandidatland för anslutning till EU och ingår i en tullunion med EU.

                     (112)

                     När det gäller det faktum att Turkiet är ett kandidatland för anslutning till EU eller att landet ingår i en tullunion med EU, konstaterar kommissionen att sådana omständigheter inte är relevanta för bedömningen av huruvida ett land är lämpligt som representativt land. Jinan Meide anförde inga argument eller bevisning för hur dessa faktorer kunde ogiltigförklara att landet övervägdes som ett möjligt representativt land. I detta avseende är Thailand och Turkiet lika lämpliga. Kulturell och geografisk närhet påverkar inte heller ett lands lämplighet. Lämplighetsbedömningen grundas på ekonomiska kriterier, inte kulturella eller geografiska kriterier. Dessa påståenden avvisades således.

               3.2.3.3   Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det representativa landet och tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet

                     (113)

                     Såsom påpekas i kommentaren av den 20 juni 2018 kunde kommissionen inte finna offentliga finansiella uppgifter för Brasilien. Efter en ytterligare analys bekräftade kommissionen att sådana uppgifter inte fanns tillgängliga, vilket konstaterats i inledningsskedet. Ingen av de berörda parterna tillhandahöll information om alternativa källor till sådana uppgifter. Kommissionen ansåg därför att endast Thailand och Turkiet skulle övervägas närmare i analysen.

                     (114)

                     Såsom nämns i kommentaren av den 20 juni 2018 fann kommissionen offentliga finansiella uppgifter för följande tillverkare av den produkt som översynen gäller i de möjliga representativa länderna:

                                 —

                                 Siam Fittings Co. Ltd (nedan kallad Siam), Thailand,

                                 —

                                 BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd (nedan kallad BIS), Thailand, och

                                 —

                                 Trakya Döküm, Turkiet.

                     (115)

                     Enligt kommentaren av den 20 juni 2018 gjordes resultaten 2017 för samtliga tre företag tillgängliga i Orbis-databasen. (68) Lönsamheten för Siam blev negativ 2017. Vid valet av representativt land beaktade kommissionen därför de andra två företagen, BIS i Thailand och Trakya Döküm i Turkiet.

                     (116)

                     BIS tillverkar nästan uteslutande den produkt som översynen gäller. Enligt allmänt tillgänglig information omfattar företagets produktsortiment endast gjutna rördelar tillverkade enligt amerikanska och brittiska standarder samt DIN-standarder.

                     (117)

                     Trakya Döküm är en stor koncern som tillverkar många andra produkter. Enligt allmänt tillgänglig information tillverkar Trakya Döküm produkter för följande industrier: fordonsindustrin, vitvaror, hydraulik, elektriska varor, maskiner, järnvägar, montering och konstruktion (inklusive rördelar av aducerat gjutjärn och en typ av klämma som benämns ”king clamp”) samt andra produkter såsom klämprodukter, ledbultkedjor och handhjul. Den produkt som översynen gäller utgör endast en liten del av dess tillverkning.

                     (118)

                     Medan BIS nästan uteslutande tillverkar den produkt som översynen gäller, utgör således den produkt som översynen gäller endast en underkategori av Trakya Döküms åtta produktkategorier. På grund av att den produkt som översynen gäller utgör en större andel av BIS totala omsättning ansåg kommissionen därför att de uppgifter som fanns tillgängliga för BIS var lämpligare än de uppgifter som fanns tillgängliga för Trakya Döküm. Detta beror på att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstsiffror i BIS fall har ett mer direkt samband med den produkt som översynen gäller, medan Trakyas uppgifter var mindre exakta.

                     (119)

                     När det gäller uppgifter om produktionsfaktorer fann kommissionen tillräckligt detaljerade uppgifter för båda länderna, Turkiet och Thailand. Kommissionen analyserade andelen kinesisk import till Thailand och Turkiet för den huvudsakliga produktionsfaktorn, stålskrot. I Thailands fall hade endast 4 % av hela importen ursprung i Kina. För Turkiet kunde andelen kinesisk import inte fastställas, eftersom över 50 % av importen av stålskrot rapporterades som import till turkiska frihandelsområden, utan ursprungsangivelse. Eftersom det saknas tillgängliga uppgifter om ursprunget hos den största delen av importen av den huvudsakliga produktionsfaktorn till Turkiet och det därför inte är möjligt att utesluta import från Kina, ansågs Thailand vara ett lämpligare representativt land.

               3.2.3.4   Slutsats

                     (120)

                     Enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen är målet att i ett möjligt representativt land finna alla eller så många som möjligt av de motsvarande icke-snedvridna produktionsfaktorer som används av kinesiska tillverkare och icke-snedvridna belopp för allmänna omkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

                     (121)

                     Mot bakgrund av ovanstående analys uppfyllde Thailand alla kriterier som fastställs i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att anses vara ett lämpligt representativt land. Thailand har i synnerhet betydande tillverkning av den produkt som översynen gäller, och det finns en fullständig datauppsättning för samtliga produktionsfaktorer, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

                     (122)

                     Eftersom det fastställdes att Thailand är ett lämpligt representativt land i detta ärende var det inte nödvändigt att närmare analysera nivån av social trygghet och miljöskydd i Thailand.

               3.2.4   Produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst

                     (123)

                     Enligt artikel 2.6a a fjärde strecksatsen i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”.

                     (124)

                     I detta syfte använde kommissionen försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för det thailändska företaget BIS enligt uppgifterna i företagets resultaträkning för 2017.

                     (125)

                     Inga synpunkter på denna aspekt inkom inom den fastställda tidsfristen på tio dagar.

                     (126)

                     Produktionsomkostnader anges inte separat i de tillgängliga siffrorna i BIS resultaträkning. Av detta skäl ansåg kommissionen att det var lämpligare att använda de omkostnader som var specifika för denna process, baserat på kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet enligt vad som anges i skäl 135.

               3.2.5   Använda källor för att fastställa icke-snedvridna kostnader

                     (127)

                     I kommentaren av den 20 juni 2018 uppgav kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen skulle använda Global Trade Atlas (nedan kallad GTA) för att fastställa icke-snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna. I kommentaren av den 8 mars 2019 uppgav kommissionen dessutom att den skulle använda Thailands nationella statistikmyndighet/Bank of Thailand för löner i tillverkningssektorn och Thailands myndighet för elproduktion för energikostnaderna.

               3.2.6   Produktionsfaktorer

                     (128)

                     Såsom redan anges i skäl 39 och i kommentaren av den 20 juni 2018 avsåg kommissionen att fastställa en inledande förteckning över produktionsfaktorer och källor som den avsåg att använda för alla produktionsfaktorer, såsom de material, den energi och den arbetskraft som samarbetsvilliga tillverkare använde i tillverkningen av den produkt som översynen gäller.

                     (129)

                     I brist på samarbete från de kinesiska tillverkarnas sida förlitade sig kommissionen på sökanden för att ange de produktionsfaktorer som används i tillverkningen av gjutna rördelar av aducerat gjutjärn.

                     (130)

                     I fråga om produktionsfaktorerna hävdade Jinan Meide Casting Co., Ltd att de produkter från vilket ett surrogatvärde skulle härledas för de insatsvaror som användes av de kinesiska tillverkarna borde vara de varor som har ett åttasiffrigt tullnummer, och att de borde justeras om numret omfattade andra produkter.

                     (131)

                     Siffernivån var sex siffror när förfarandet inleddes, vilket även anges i kommentaren av den 20 juni 2018, eftersom siffernivån följde Världstullorganisationens internationella standardnomenklatur för produkter, kallat Harmoniserade systemet eller HS. När kommissionen fann ett lämpligt representativt land använde kommissionen den mest detaljerade siffernivån som fanns tillgänglig för det landet i syfte att göra en så exakt värdering som möjligt av kostnaderna för de olika insatsvarorna för att fastställa normalvärdet. Såsom framgår av tabell 1 använde kommissionen därför upp till elvasiffriga nummer som är specifika för Thailand beroende på de uppgifter som fanns tillgängliga i varje fall.

                     (132)

                     Kommissionen mottog inga synpunkter på de specifika produktionsfaktorer som anges i avsnitt 2 i kommentaren av den 20 juni 2018.

                     (133)

                     Eftersom ingen kinesisk tillverkare besvarade frågeformuläret förlitade sig kommissionen på de uppgifter om produktionsfaktorer som fastställts i undersökningen, enligt beskrivningen nedan.

                     (134)

                     På grundval av de uppgifter som kommissionen hade tillgång till och som bekräftades under kontrollerna, vilka även överensstämmer med den bevisning som inhämtats inom ramen för undersökningen som ledde till att åtgärderna infördes (skäl 1), används två olika huvudsakliga produktionsprocesser i tillverkningen av gjutna rördelar. Den största skillnaden mellan dessa processer rör inledningsskedet i smältningen av de råvaror som utgör insatsvarorna. I en av processerna produceras den energi som används för att värma upp råvarorna genom förbränning av koks i så kallade kupolugnar. I den andra processen produceras värmen för att smälta råvarorna genom el i form av en elektrisk ljusbågsugn. I detta första tillverkningsskede observerade kommissionen således skillnader mellan produktionsfaktorerna för dessa två produktionsprocesser. Skillnaderna består huvudsakligen i förbrukningen av koks och el.

                     (135)

                     På grundval av de uppgifter som kommissionen hade tillgång till från den ursprungliga undersökningen och från stickprovsförfarandet i den aktuella undersökningen, använder den största tillverkaren av gjutna rördelar av aducerat järn i Kina ugnar av ”kupoltyp”. Därför beslutade kommissionen att använda produktionsfaktorer, förbrukningsnivåer och produktionsomkostnader som var specifika för denna process, baserat på uppgifter som kommissionen fått från den unionstillverkare som använder kupolugnar.

                     (136)

                     Mot bakgrund av alla upplysningar som lämnats av sökanden har följande produktionsfaktorer och berörda tullnummer enligt den thailändska nomenklaturen, i förekommande fall, identifierats:

                        Tabell 1

                        Produktionsfaktorer

                                 Produktionsfaktor

                                 Tullnummer enligt den thailändska nomenklaturen

                                 Beskrivning av tullnummer enligt den thailändska nomenklaturen

                                 Enhetsimportvärde

                                    Råvaror

                                 Stålskrot

                                 7204 41 00 090

                                 Annat (som klassificeras enligt HS-nummer 7204 41  Avfall och skrot av järn, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, svarvspån, hyvelspån, flisor, fräsavfall, sågspån, filspån, klipp- och stansrester, även i paket)

                                 0,31

                                 Zink

                                 7901 11

                                 Zink i obearbetad form, olegerad, innehållande 99,99 viktprocent eller mer av zink

                                 2,72

                                 Ferrokisel (kiseljärn)

                                 7202 21 00 000

                                 Ferrokisel ”kiseljärn” innehållande mer än 55 viktprocent kisel

                                 1,22

                                 Ferromangan

                                 7202 11 00 000

                                 Ferromangan innehållande mer än 2 viktprocent kol

                                 1,13

                                 Sand

                                 2505 10 00 000

                                 Kvartssand

                                 0,09

                                 Bentonit

                                 2508 10 00 000

                                 Bentonit

                                 0,21

                                    Arbete

                                 Direkt produktivt arbete,
                                 löner i tillverkningssektorn

                                 Ej tillämpligt

                                 2,15

                                    Energi

                                 Elektricitet

                                 [Ej tillämpligt] (69)

                                 0,07

                                 Koks

                                 2704 00 10 000

                                 Koks (inbegripet lågtemperaturkoks) av stenkol

                                 0,65

                                 Naturgas

                                 [Ej tillämpligt] (70)

                                 222,19

               3.2.6.1   Material

                     (137)

                     Vad gäller stålskrot uppgav de två kinesiska tillverkare som lämnade fullständiga svar på bilaga III till tillkännagivandet om inledande HS-nummer 7204 10. I tabellen anges det elvasiffriga nummer som är specifikt för Thailand, vilket kommissionen använde för att konstruera normalvärdet i avsaknad av ytterligare upplysningar från de kinesiska tillverkarna och synpunkter från andra berörda parter.

                     (138)

                     I fråga om zink uppgav en av unionstillverkarna och en av de kinesiska tillverkarna denna produktionsfaktor, men under olika nummer. Unionstillverkaren uppgav nummer 7901 11 00 för ”zink i obearbetad form, olegerad, innehållande minst 99,99 viktprocent zink, medan den kinesiska tillverkaren föreslog att nummer 2608 00 skulle användas, det vill säga ”zinkmalm, även anrikad”. Kommissionen konstaterade att det inte var lämpligt att använda numret för zinkmalm och beslutade att använda det HS-nummer som anges i tabellen enligt unionstillverkarens förslag.

                     (139)

                     Vad beträffar ferrokisel (kiseljärn) uppgav sökandena ”ferrolegeringar”, utan att ange ett nummer. Den kinesiska tillverkaren och två unionstillverkare föreslog nummer 7202 21 00. Kommissionen använde det elvasiffriga nummer som anges i tabellen, som är specifikt för Thailand.

                     (140)

                     Vad beträffar ferromangan uppgav sökandena ”ferrolegeringar”, utan att ange ett nummer. En kinesisk tillverkare föreslog HS-nummer 7202 30, som står för ferrokiselmangan. Det elvasiffriga nummer som är specifikt för Thailand som kommissionen använde ansågs vara bättre för att beskriva den produktionsfaktor som användes av tillverkarna av gjutna rördelar.

                     (141)

                     I fråga om sand fanns det en skillnad mellan det nummer som föreslogs av en kinesisk tillverkare och de nummer som påvisades under undersökningen. Den kinesiska tillverkaren hänvisade till ”hartssand” och föreslog nummer 3824 10 00, som står för ”bindemedel, beredda, för gjutformar eller gjutkärnor”, men det motsvarade inte den beskrivning av produktionsfaktorn som föreslagits av en unionstillverkare. Unionstillverkaren uppgav inget nummer. Baserat på beskrivningen av produktionsprocessen använde kommissionen det elvasiffriga nummer som anges i tabellen. Detta nummer överensstämmer med ett memorandum från Förenta staternas handelsministerium av den 21 oktober 2016 (71) (nedan kallat memorandumet), som även en av de kinesiska tillverkarna lämnade in till kommissionen.

                     (142)

                     Vad gäller bentonit omfattar det elvasiffriga nummer som anges i tabellen och som har använts för beräkningen samma material som det mer allmänna åttasiffriga nummer som föreslagits av en av unionstillverkarna. Samma elvasiffriga nummer anges i memorandumet. Det står för ”bentonit”. Ingen av de exporterande tillverkarna föreslog ett tullnummer för bentonit.

                     (143)

                     I avsaknad av information om den thailändska marknaden förlitade sig kommissionen till importpriser för allt material. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina samt för följande länder som inte är marknadsekonomier: Azerbajdzjan, Vitryssland, Kazakstan, Nordkorea, Turkmenistan och Uzbekistan.

                     (144)

                     Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 105 drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina i det aktuella ärendet. På grundval av tillgänglig bevisning och eftersom ingen av de berörda parterna motbevisade bevisningen ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Importen från andra tredjeländer förblev representativ, trots att de länder som anges i skäl 143 inte räknades med, och uppgick till 94–100 % av de totala volymer som importerades till Thailand.

                     (145)

                     För att fastställa icke-snedvridna priser på material levererade på plats vid den kinesiska tillverkarens fabrik i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen lade kommissionen till inhemska transportkostnader.

               3.2.6.2   Arbete

                     (146)

                     För arbetskraftskostnaderna använde kommissionen uppgifter ur arbetskraftsundersökningen från den nationella statistikmyndigheten, ministeriet för en digital ekonomi och ett digitalt samhälle. (72) Kommissionen beräknade arbetskraftskostnaderna på grundval av den genomsnittliga månadslönen plus alla anställningsförmåner i tillverkningssektorn. Den senaste period som det fanns tillgängliga uppgifter för var första kvartalet 2017, det kvartal som närmast föregår översynsperioden.

               3.2.6.3   Koks

                     (147)

                     För koks uppgav en av unionstillverkarna denna produktionsfaktor på den sexsiffriga nivån, som motsvarar ”koks (inbegripet lågtemperaturkoks) av stenkol, brunkol eller torv, även agglomererad; retortkol”. När det gäller denna produktionsfaktor är det viktigt att uppmärksamma att koks i det här fallet används som energikälla, och inte som ”kolpulver” eller ”bakkol”, som kan användas som råvara. Kommissionen använde det elvasiffriga nummer som är specifikt för Thailand, som motsvarar ”koks, inbegripet lågtemperaturkoks, av stenkol”. Detta nummer var mer specifikt än det nummer som uppgavs av en av unionstillverkarna, och avsåg just koks som används som energikälla.

               3.2.6.4   Elektricitet

                     (148)

                     Vad gäller elkostnader tillämpade kommissionen det genomsnittliga försäljningspriset för direktkunder enligt årsrapporten 2017 från Thailands myndighet för elproduktion. (73)

               3.2.6.5   Naturgas

                     (149)

                     För naturgas använde kommissionen även uppgifter som offentliggjorts i årsrapporten 2017 från Thailands myndighet för elproduktion, som avser det genomsnittliga priset på naturgas 2017 på 239 thailändska baht/miljoner Btu (74). Btu (British Thermal Unit) som används i Thailand har räknats om till det mått på 1 000 m3 som används av unionstillverkaren, med användning av det motsvarande måttet 1 000 m3 = 35 915 miljoner Btu (75).

               3.2.6.6   Beräkning av normalvärde

                     (150)

                     Kommissionen fastställde det konstruerade normalvärdet genom följande två steg.

                     (151)

                     Först fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. Eftersom de kinesiska tillverkarna inte var samarbetsvilliga använde kommissionen samma material, arbete, energi och relaterad förbrukning som den största unionstillverkaren. Kommissionen multiplicerade förbrukningsfaktorerna med de icke-snedvridna kostnader per enhet som observerats i det representativa landet Thailand och lade till inhemska transportkostnader.

                     (152)

                     Därefter tillämpade kommissionen försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för det thailändska företaget BIS och produktionsomkostnaderna för den största unionstillverkaren på de tillverkningskostnader som anges ovan.

                     (153)

                     På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet från fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. Eftersom ingen av de kinesiska tillverkarna var samarbetsvillig fastställdes normalvärdet för hela landet, inte separat för varje tillverkare.

               3.2.7   Exportpris

                     (154)

                     Eftersom ingen av de kinesiska tillverkarna var samarbetsvillig fastställdes exportpriset på grundval av uppgifter på cif-nivå från Eurostat, justerade till nivån pris från fabrik.

               3.2.8   Jämförelse

                     (155)

                     Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. En uppjustering på 8 % gjordes av normalvärdet för icke-återbetalningsbara momskostnader. På grundval av uppgifterna från sökanden gjordes en nedåtjustering på mellan 4 och 7 % av exportpriset för internationell frakt och försäkring.

               3.2.9   Dumpningsmarginal

                     (156)

                     Eftersom ingen av de kinesiska tillverkarna var samarbetsvillig jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset från fabrik, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

                     (157)

                     På grundval av detta fastställde kommissionen en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, på omkring 26 %.

                     (158)

                     Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

               3.3   Sannolikhet för fortsatt dumpning

                     (159)

                     Såsom fastställs ovan konstaterades importen av gjutna rördelar från Kina vara dumpad under översynsperioden. För fullständighetens skull undersökte kommissionen även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, de kinesiska exporterande tillverkarnas prissättning på andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft.

                     (160)

                     Eftersom de kinesiska tillverkarna inte var samarbetsvilliga grundades denna undersökning på de uppgifter som fanns tillgängliga för kommissionen, dvs. de upplysningar som lämnades i begäran och upplysningar från andra oberoende tillgängliga källor, såsom officiell importstatistik och information som inhämtats från de berörda parterna under undersökningen.

               3.3.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

                     (161)

                     Enligt uppgifterna i begäran (76) är den exakta tillverkningen av den produkt i Kina som översynen gäller inte känd. Marknaden är splittrad, med många små och ett antal stora tillverkare. På grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden fastställde kommissionen en kombinerad produktionskapacitet för sex av 30 kända tillverkare på minst 310 000 ton.

                     (162)

                     De två tillverkare som besvarade stickprovsformuläret uppgav en outnyttjad kapacitet på omkring 10 %. Om vi utgår från samma procentandel outnyttjad kapacitet för de andra tillverkarna får vi en outnyttjad kapacitet på 31 000 ton. Även enligt denna konservativa bedömning utgör den outnyttjade kapaciteten i Kina omkring 80 % av unionens förbrukning.

               3.3.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

                     (163)

                     För att kunna fastställa den möjliga importutvecklingen om åtgärderna skulle upphävas undersökte kommissionen unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller priserna.

                     (164)

                     I detta avseende kontrollerade kommissionen uppgifter i Global Trade Atlas (77), enligt HS-nummer 7307 19 Gjutna rördelar av järn eller stål, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans. Endast det sexsiffriga numret finns tillgängligt, och det numret förefaller inbegripa produkter som inte omfattas av denna översyn, såsom gjutna rördelar av segjärn, falsade kopplingar osv.

                     (165)

                     Kommissionen använde således de svar på stickprovsformuläret som lämnats av de två kinesiska tillverkarna för denna analys, och konstaterade att priserna på unionens marknad är mer attraktiva än priserna på vissa exportmarknader och på den inhemska marknaden. Om åtgärderna skulle upphävas skulle unionens marknad därför bli ännu mer attraktiv, och det är sannolikt att vissa mängder som för närvarande säljs på andra marknader skulle omdirigeras. Importen från Kina till unionen skulle sannolikt öka betydligt och ske till dumpade priser.

               3.3.3   Slutsats

                     (166)

                     Undersökningen visade att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser under översynsperioden. Mot bakgrund av de faktorer som undersöks i avsnitten 3.3.1 och 3.3.2 drog kommissionen även slutsatsen att det är ytterst sannolikt att kinesiska tillverkare skulle exportera betydande mängder gjutna rördelar till unionen till dumpade priser om åtgärderna skulle upphävas. Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns en stor sannolikhet för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas.

               4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING FRÅN THAILAND

         4.1   Inledande anmärkningar för Thailand

                     (167)

                     Som framgår av skäl 27 samarbetade ingen av tillverkarna från Thailand i undersökningen. Kommissionen informerade därför de thailändska myndigheterna om att den, till följd av den bristande samarbetsviljan, skulle tillämpa artikel 18 i grundförordningen och fatta sina avgöranden om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter. Kommissionen mottog synpunkter från handelsministeriets avdelning för utrikeshandel och från det thailändska företaget BIS Pipe Fitting Industry. Dessa synpunkter behandlas i skälen 196 och 197.

               4.2   Dumpning under översynsperioden

         4.2.1   Normalvärde

                     (168)

                     Eftersom de thailändska tillverkarna inte var samarbetsvilliga använde kommissionen tillgängliga uppgifter för att fastställa ett normalvärde för Thailand. I detta syfte användes de upplysningar som lämnats av sökanden.

                     (169)

                     Normalvärdet grundades således på de inhemska priserna i Thailand, som fastställdes med hjälp av en inhemsk prislista med ett stort antal produkttyper. Eftersom prislistan inte ansågs vara aktuell tillämpades en korrektionsfaktor som erhållits med hjälp av officiell statistik och ytterligare information i form av marknadsuppgifter på listans priser. En uppskattad vinst för distributörer samt transportkostnader drogs av för att få fram priset fritt fabrik.

               4.2.2   Exportpris

                     (170)

                     Eftersom de thailändska tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset på grundval av uppgifter om importpriset på cif-nivå från Eurostat, korrigerade till nivån fritt fabrik.

               4.2.3   Jämförelse

                     (171)

                     När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. På grundval av uppgifterna från sökanden gjordes en nedåtjustering på mellan 5 och 9 % av exportpriset för frakt och försäkring.

               4.2.4   Dumpningsmarginal

                     (172)

                     I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 jämförde kommissionen normalvärdet för den likadana produkten enligt sökandens uppgifter med exportpriset på nivån fritt fabrik.

                     (173)

                     På grundval av detta fastställde kommissionen en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, på omkring 33 %.

                     (174)

                     Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

               4.3   Sannolikhet för fortsatt dumpning

                     (175)

                     Sedan det konstaterats att dumpning förekommit under översynsperioden, undersökte kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen sannolikheten för fortsatt dumpning från det berörda landet om åtgärderna skulle upphävas. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Thailand, förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och prisnivån i unionen samt unionsmarknadens attraktionskraft.

                     (176)

                     På grund av den bristande samarbetsviljan använde kommissionen, för att undersöka den sannolika utvecklingen av exporten från Thailand om åtgärderna skulle upphävas, bästa tillgängliga information från allmänt tillgängliga källor (företags webbplatser och GTA-statistik) samt uppgifter i begäran.

               4.3.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Thailand

                     (177)

                     För Thailands del anges tre tillverkare i begäran. De thailändska myndigheterna identifierade dessutom 30 potentiella tillverkare (78) när undersökningen inleddes, varav två redan nämns i begäran. Dock lämnades endast partiell information om den thailändska industrins produktionskapacitet och outnyttjade kapacitet.

                     (178)

                     I den ursprungliga undersökningen hade de två thailändska exporterande tillverkare som stod för merparten av den thailändska exporten en outnyttjad kapacitet på 38 % eller 8 200 ton. Enligt allmänt tillgänglig information har omfattningen av deras verksamheter i stort sett förblivit oförändrad sedan dess (båda företagen tillverkar nästan uteslutande gjutna rördelar).

                     (179)

                     I ett andra steg undersökte kommissionen om andra marknader skulle kunna ha absorberat den outnyttjade kapaciteten under tiden. Den sammanlagda exporten från Thailand 2011, den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, uppgick till 16 506 ton. År 2017 uppgick den sammanlagda exporten till 18 610 ton, dvs. omkring 2 100 ton mer än 2011.

                     (180)

                     Kommissionen drog slutsatsen att endast en del av den outnyttjade kapacitet som fanns under den ursprungliga undersökningen omdirigerades till andra marknader sedan tullarna började tillämpas. Den inhemska marknaden är liten (< 10 % av försäljningen), och kunde därför inte heller ha absorberat den outnyttjade kapaciteten.

                     (181)

                     Det är därför sannolikt att merparten av den outnyttjade kapacitet på 8 200 ton (22 % av unionens förbrukning) som fanns under den ursprungliga undersökningen fortfarande kan användas och dirigeras till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Även med det konservativa antagandet att den outnyttjade kapaciteten skulle minska i en omfattning som motsvarar hela ökningen av exporten skulle den tillgängliga outnyttjade kapaciteten ändå uppgå till 6 100 ton eller 17 % av unionens marknad.

                     (182)

                     På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att det finns en betydande outnyttjad kapacitet tillgänglig i Thailand, och att det till följd av detta finns en stor sannolikhet för att exportvolymerna skulle öka betydligt om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas.

               4.3.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

                     (183)

                     Trots de gällande antidumpningstullarna exporterade Thailand fortfarande till unionen under översynsperioden och hade en marknadsandel på 4,5 %, vilket visar att unionen fortsatte att vara en attraktiv marknad och en attraktiv exportdestination. Med tanke på de thailändska tillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande finns det en stor sannolikhet för att thailändska exportörer kommer att sikta på att vinna tillbaka den förlorade marknadsandelen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

               4.3.3   Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen

                     (184)

                     Thailändsk exportstatistik visar högre genomsnittspriser för nästan alla andra stora exportmarknader för rördelar av aducerat järn än för unionen. Denna prisskillnad kan orsakas av skillnader i produktmixen eller av de gällande åtgärderna. Eftersom de thailändska exportörerna inte var samarbetsvilliga kan kommissionen inte bedöma dessa prisskillnader på ett tillförlitligt sätt.

               4.3.4   Slutsats

                     (185)

                     Undersökningen visade att den thailändska exporten fortsatte att komma in på unionens marknad till dumpade priser under översynsperioden. Utöver de förhållandevis låga importvolymerna jämfört med unionens förbrukning under översynsperioden tog kommissionen hänsyn till förekomsten av en hög outnyttjad kapacitet och de thailändska tillverkarnas tidigare praxis.

                     (186)

                     Mot bakgrund av de faktorer som undersöks i avsnitten 4.3.1 och 4.3.2 drog kommissionen därför slutsatsen att det är sannolikt att exporten till unionen till dumpade priser kommer att öka betydligt om åtgärderna skulle upphävas.

               5.   SKADA

         5.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

                     (187)

                     Den produkt som översynen gäller tillverkades av fem tillverkare i unionen under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

                     (188)

                     På grundval av de uppgifter som lämnats av unionsindustrin fastställde kommissionen att unionens sammanlagda produktion uppgick till omkring 33 000 ton under översynsperioden. Såsom anges i skäl 17 stod de unionstillverkare som ingick i urvalet för över 70 % av unionens sammanlagda produktion.

               5.2   Förbrukning i unionen

                     (189)

                     Kommissionen fastställde unionens förbrukning som summan av unionsindustrins försäljningsvolym på unionens marknad och den sammanlagda importen till unionen enligt uppgifter från Eurostat på Taric-nivå.

                     (190)

                     Unionens förbrukning av den produkt som översynen gäller utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 2

                        Förbrukning i unionen (i ton)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Total förbrukning

                                 37 708

                                 36 835

                                 38 984

                                 39 186

                                 36 448

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    103

                                    104

                                    97

                                    Källa: Eurostat på Taric-nivå, uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (191)

                     Unionens förbrukning minskade med 3 % under översynsperioden jämfört med 2014, efter att ha ökat under 2016 och 2017. Marknaden för rördelar av aducerat gjutjärn är mogen och visade inga större fluktuationer under skadeundersökningsperioden.

               5.3   Import från de berörda länderna

         5.3.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

                     (192)

                     Kommissionen undersökte om importen av gjutna rördelar med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

                     (193)

                     Den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av de berörda länderna översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från respektive berört land var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen.

                     (194)

                     Under den ursprungliga undersökningen betraktades den sammantagna bedömningen som lämplig med tanke på de jämförbara konkurrensförhållandena mellan importen från dessa två länder och den likadana produkten från unionen, dvs. genom samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier. Kommissionen har inte fått in några uppgifter som visar på förändringar i detta avseende under den nuvarande undersökningen. Kommissionen anser därför att dessa slutsatser fortfarande är giltiga.

                     (195)

                     Mot bakgrund av ovanstående ansågs alla kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen vara uppfyllda. Importen från Kina och Thailand bedömdes därför sammantaget.

                     (196)

                     Thailands delegation och den thailändska tillverkaren BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd hävdade att importen från Thailand borde undantas från översynen på grund av de konstant minskande importvolymerna och för att en sammantagen bedömning med importen från Kina varken är laglig eller ekonomiskt motiverad.

                     (197)

                     Kommissionen avvisade dessa påståenden, eftersom undersökningen med användning av detaljerade uppgifter från Eurostat på Taric-nivå visar att importvolymen, som överskrider 5 % av den sammanlagda importen, fortfarande är betydande trots att den thailändska importen minskade, och därför kan användas i en sammantagen bedömning i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

               5.3.2   Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

                     (198)

                     Kommissionen fastställde importvolymen för stänger av rostfritt stål från Kina och Thailand till unionen på grundval av uppgifter från Eurostat på Taric-nivå och marknadsandelarna för importen genom att jämföra dessa importvolymer med unionens förbrukning enligt tabell 2.

                        Tabell 3

                        Unionens importvolym (ton)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Kina

                                 8 526

                                 8 161

                                 10 097

                                 9 682

                                 7 666

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    96

                                    118

                                    114

                                    90

                                 Thailand

                                 3 449

                                 2 322

                                 2 066

                                 1 745

                                 1 637

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    67

                                    60

                                    51

                                    47

                                 De berörda länderna

                                 11 975

                                 10 482

                                 12 163

                                 11 426

                                 9 302

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    88

                                    102

                                    95

                                    78

                                    Källa: Eurostat på Taric-nivå, uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (199)

                     Importvolymen av den produkt som översynen gäller från de berörda länderna till unionens marknad har minskat med 22 % under skadeundersökningsperioden.

                     (200)

                     Marknadsandelen för dumpad import från de berörda länderna minskade med 6 procentenheter från 32 till 26 % under skadeundersökningsperioden. Denna marknadsandel minskade främst under perioden från 2016 fram till slutet av översynsperioden. Trenden följde utvecklingen av importen.

                        Tabell 4

                        Unionens marknadsandel

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Kina

                                 23 %

                                 22 %

                                 26 %

                                 25 %

                                 21 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    115

                                    109

                                    93

                                 Thailand

                                 9 %

                                 6 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 5 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    69

                                    58

                                    49

                                    49

                                 De berörda länderna

                                 32 %

                                 29 %

                                 31 %

                                 29 %

                                 26 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    90

                                    98

                                    92

                                    80

                                    Källa: Eurostat på Taric-nivå, uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (201)

                     Trots de gällande åtgärderna fortsatte import från Kina och Thailand att komma in i unionen under översynsperioden.

               5.3.3   Priser för importen från de berörda länderna

                     (202)

                     Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av Eurostats importstatistik på Taric-nivå. De genomsnittliga priserna på importen från Kina och Thailand till unionen utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 5

                        Importpriser (i euro per ton)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Importpriser Kina

                                 1 620

                                 2 011

                                 1 925

                                 2 166

                                 2 029

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    124

                                    119

                                    134

                                    125

                                 Importpriser Thailand

                                 2 171

                                 2 229

                                 2 128

                                 2 181

                                 2 152

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    98

                                    100

                                    99

                                 De berörda länderna

                                 1 779

                                 2 059

                                 1 960

                                 2 168

                                 2 050

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    116

                                    110

                                    122

                                    115

                                    Källa: Eurostat på Taric-nivå.

                     (203)

                     Importpriserna från Thailand förblev stabila under skadeundersökningsperioden, medan importen från Kina, som inleddes 2014 vid en mycket lägre prisnivå jämfört med den thailändska importen, minskade skillnaden mot slutet av skadeundersökningsperioden.

               5.3.4   Prisunderskridande

                     (204)

                     Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

                                 —

                                 det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

                                 —

                                 uppgifter från Eurostat om importpriser för den produkt som översynen gäller från både Kina och Thailand vid cif-nivå, justerade till ett landningspris, inklusive ett belopp för konventionell tull och kostnader efter import.

                     (205)

                     Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins pris under översynsperioden.

                     (206)

                     Jämförelsen visade ett genomsnittligt prisunderskridande på unionens marknad för importen från Kina och Thailand under översynsperioden på 47 respektive 44 %.

                     (207)

                     Trots en viss ökning av genomsnittspriset för importen från de berörda länderna, vilket främst berodde på Kinas höjda importpriser, förblev prisunderskridandet betydligt.

               5.4   Import från andra tredjeländer än Kina och Thailand

                     (208)

                     Marknadsandelen för import av den produkt som översynen gäller från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 6

                        Marknadsandel av importen

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Indonesien

                                 2 %

                                 2 %

                                 4 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 Brasilien

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 Indien

                                 4 %

                                 4 %

                                 2 %

                                 3 %

                                 2 %

                                 Andra länder

                                 1 %

                                 2 %

                                 2 %

                                 1 %

                                 2 %

                                 Totalt

                                 10 %

                                 11 %

                                 11 %

                                 10 %

                                 10 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    110

                                    110

                                    100

                                    100

                                    Källa: Eurostat på Taric-nivå.

                     (209)

                     Marknadsandelen för import från andra tredjeländer förblev stabil under skadeundersökningsperioden, med en liten tillfällig ökning 2015 och 2016.

               5.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

         5.5.1   Allmänna anmärkningar

                     (210)

                     I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

                     (211)

                     Som nämns i skäl 17 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

                     (212)

                     För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer.

                     (213)

                     Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna utifrån uppgifter som lämnats av unionsindustrin och de kontrollerade frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet.

                     (214)

                     Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

                     (215)

                     Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

                     (216)

                     De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

                     (217)

                     De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

               5.5.2   Makroekonomiska indikatorer

         5.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

            Tabell 7

            Unionens produktionsvolym (ton)

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     ÖP

                     Produktionsvolym

                     30 629

                     28 438

                     32 052

                     32 312

                     33 025

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        93

                        105

                        105

                        108

                        Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (218)

                     Unionens produktionsvolym ökade med 8 % under översynsperioden trots den minskade förbrukningen.

                        Tabell 8

                        Unionens produktionskapacitet (ton)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Produktionskapacitet

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (219)

                     Unionsindustrins produktionskapacitet förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Den kapacitetsbegränsande faktorn är glödgningsprocessen, som kräver betydande tillgångar (ugnar) och tid. Ugnarna kan inte stoppas eller värmas upp snabbt och förbrukar mycket energi.

                        Tabell 9

                        Unionstillverkningens kapacitetsutnyttjande

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Kapacitetsutnyttjande

                                 55 %

                                 51 %

                                 58 %

                                 58 %

                                 59 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    93

                                    105

                                    105

                                    108

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (220)

                     Tack vare unionens ökade produktionsvolym ökade kapacitetsutnyttjandet med 4 procentenheter.

               5.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

                     (221)

                     Unionstillverkarnas försäljningsvolym på unionens marknad ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, i linje med produktionsökningen och trots den minskade förbrukningen, vilket innebär att unionstillverkarna kunde dra nytta av de gällande antidumpningsåtgärderna.

                        Tabell 10

                        Unionens försäljningsvolym (ton)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Försäljning i unionen

                                 21 459

                                 21 779

                                 22 216

                                 23 375

                                 23 043

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    104

                                    109

                                    107

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (222)

                     Unionsindustrins marknadsandel ökade med 6 procentenheter eller 11 % under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade importen minskade med 22 % under samma period, och ersatte därför en del av försäljningen av tidigare importerade gjutna rördelar.

                        Tabell 11

                        Unionens marknadsandel

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Unionens marknadsandel

                                 57 %

                                 59 %

                                 57 %

                                 60 %

                                 63 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    104

                                    100

                                    105

                                    111

                                    Källa: Eurostat på Taric-nivå, uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

               5.5.2.3   Sysselsättning och produktivitet

                     (223)

                     Sysselsättningen mätt i heltidsekvivalenter följde endast delvis ökningen av unionens produktionsvolymer, vilket tyder på att unionsindustrin har rationaliserat produktionsprocessen och ökat produktiviteten under skadeundersökningsperioden.

                        Tabell 12

                        Sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter

                                 1 887

                                 1 889

                                 1 898

                                 1 908

                                 1 916

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    101

                                    101

                                    102

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (224)

                     Unionsindustrin kunde förbättra sin produktivitet, vilket ledde till att unionens produktionsvolymer ökade mer än sysselsättningen mätt i heltidsekvivalenter.

                        Tabell 13

                        Produktivitet (ton/HTE)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Produktivitet

                                 16,4

                                 15,2

                                 17,1

                                 17,1

                                 17,4

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    93

                                    104

                                    104

                                    106

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (225)

                     Den ökade produktiviteten beror också på industriell innovation, där robotar kontinuerligt ersätter de fabriksanställda, särskilt på området för maskinbearbetning och expediering.

               5.5.2.4   Tillväxt

                     (226)

                     Såsom anges i tabell 2 minskade unionens förbrukning med mer än 1 000 ton mellan 2014 och översynsperioden, medan volymen av dumpad import minskade med över 2 000 ton under samma period. Unionsindustrin kunde öka sin försäljning med mer än 1 000 ton, och drog därför nytta av minskningen av den dumpade importen.

               5.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

                     (227)

                     Dumpningen fortsatte i en betydande grad under översynsperioden, vilket förklaras i avsnitt 3.

                     (228)

                     Eftersom volymerna av dumpad import från Kina och Thailand var mycket lägre än under undersökningsperioden drog kommissionen slutsatsen att verkningarna för unionsindustrin av dumpningsmarginalen var betydligt mindre uttalad än under den ursprungliga undersökningen.

               5.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

         5.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

            Tabell 14

            Unionens genomsnittliga försäljningspris per ton

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     ÖP

                     Genomsnittliga försäljningspriser

                     4 483

                     4 453

                     4 341

                     4 270

                     4 284

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        99

                        97

                        95

                        96

                        Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (229)

                     De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 15

                        Unionens genomsnittliga produktionskostnader per ton

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Genomsnittlig produktionskostnad

                                 3 171

                                 3 417

                                 3 193

                                 3 327

                                 3 308

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    108

                                    101

                                    105

                                    104

                                    Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (230)

                     Den sjunkande trenden är resultatet av pressen från den dumpade importen på marknaden.

                     (231)

                     Det genomsnittliga försäljningspris i unionen som tas ut av tillverkarna i urvalet minskade med 4 % under perioden, medan de genomsnittliga produktionskostnaderna ökade med 4 % under samma period enligt nedan.

                     (232)

                     De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 16

                        Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Genomsnittliga arbetskraftskostnader (euro/heltidsekvivalent)

                                 27 628

                                 28 306

                                 28 143

                                 28 001

                                 28 882

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    102

                                    102

                                    101

                                    105

                                    Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

               5.5.3.2   Lagerhållning

                     (233)

                     Nivån för utgående lager minskade under skadeundersökningsperioden. Totalt minskade den med 33 %. Denna minskning avspeglar unionstillverkarnas förbättrade interna policy, som syftar till lagerrationaliseringar för att frigöra rörelsekapital.

                        Tabell 17

                        Lager (ton)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ÖP

                                 Lager

                                 5 103

                                 4 285

                                 4 124

                                 3 712

                                 3 433

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    84

                                    81

                                    73

                                    67

                                    Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

               5.5.3.3   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

            Tabell 18

            Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     ÖP

                     Lönsamhet

                     11,2 %

                     8,9 %

                     10,7 %

                     8,7 %

                     8,5 %

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        80

                        96

                        78

                        76

                     Kassaflöde (i 1 000  euro)

                     11 659

                     14 574

                     15 399

                     15 102

                     13 689

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        125

                        132

                        130

                        117

                     Investeringar (i 1 000  euro)

                     4 251

                     6 554

                     6 755

                     7 172

                     4 409

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        154

                        159

                        169

                        104

                     Räntabilitet

                     32 %

                     27 %

                     29 %

                     24 %

                     24 %

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        83

                        90

                        74

                        74

                        Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

                     (234)

                     Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning.

                     (235)

                     Lönsamheten sjönk med 24 % under skadeundersökningsperioden, särskilt efter 2016.

                     (236)

                     Nettokassaflödet, unionsindustrins förmåga att självfinansiera sina verksamheter, ökade betydligt fram till 2016 för att därefter minska till en lägre nivå under översynsperioden, men var fortfarande 17 % högre än 2014.

                     (237)

                     Utvecklingen av unionstillverkarnas investeringar bekräftade att denna industri är mycket kapitalintensiv. Det krävs betydande investeringar för att uppfylla allt strängare miljönormer och uppväga de ökande kostnaderna för produktionspersonal när de ersätts med robotar. De minskade investeringarna under översynsperioden från och med 2015 beror på tidsplaneringen/godkännandeprocessen för en av tillverkarna i urvalet och är inte ett tecken på en ändring i trenden. Unionstillverkarna anser tvärtom att ytterligare betydande investeringar kommer att behövas för att bibehålla tillräckliga lönsamhetsnivåer i framtiden.

                     (238)

                     Unionsindustrins avkastning på investerat kapital, vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar, minskade med 26 % under skadeundersökningsperioden. Detta beror främst på det ökande värdet på det kapital som används i produktionstillgångarna, jämfört med endast något minskade vinster under skadeundersökningsperioden.

                     (239)

                     Eftersom unionstillverkarna i urvalet hade tillräcklig lönsamhet och avkastning på investerat kapital, kunde de i allmänhet skaffa kapital för sina nödvändiga kapitalutgifter. Vissa unionstillverkare fick dock svårare att skaffa kapital på grund av osäkerheten kring åtgärdernas fortsättning och framtida investeringar.

               5.6   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

                     (240)

                     I och med att de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna infördes i maj 2013 började trenden för importen från de berörda länderna att minska under skadeundersökningsperioden. De sjunkande importvolymerna till lägre priser jämfört med unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser begränsade de negativa verkningarna på unionens marknad.

                     (241)

                     Detta bidrog i sin tur till att förbättra unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden och gjorde att den kunde återhämta sig från de tidigare skadevållande verkningarna av dumpningen.

                     (242)

                     Det bidrog också till en ökning av produktionen och unionstillverkarnas försäljningsvolymer, positiva kassaflöden och positiv avkastning på investerat kapital, och möjliggjorde en sund om än minskande lönsamhet.

                     (243)

                     Även om unionsindustrin till stor del har återhämtat sig från den skada den tidigare vållats och förefaller vara på rätt väg för att bibehålla förhållandena på lång sikt, befinner den sig fortfarande i en känslig situation på grund av den mycket begränsade lönsamhetspotentialen på unionens marknad och fortsatt prispress.

                     (244)

                     Det faktum att industrin är mycket kapitalintensiv gör den dessutom särskilt känslig för minskade försäljningsvolymer eller enhetspriser.

                     (245)

                     Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under översynsperioden inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

               5.7   Sannolikhet för återkommande skada

                     (246)

                     Kommissionen drog slutsatsen i skäl 245 att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden. I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bedömde kommissionen därför huruvida det fanns sannolikhet för återkommande skada till följd av dumpad import från Kina och Thailand om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

                     (247)

                     I detta avseende undersökte kommissionen de berörda ländernas produktionskapacitet och outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft och påverkan av de berörda ländernas import på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

               5.7.1   Outnyttjad kapacitet

                     (248)

                     Såsom konstateras i skälen 182 och 162 finns det en betydande överkapacitet i de berörda länderna. Kommissionen har inte funnit några uppgifter som visar någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan i de berörda länderna eller på någon annan marknad i ett tredjeland inom en nära framtid som skulle kunna absorbera denna outnyttjade kapacitet.

               5.7.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

                     (249)

                     Såsom förklaras i skälen 165 och 183 är unionens marknad en attraktiv marknad för de exporterande tillverkarna från de berörda länderna.

                     (250)

                     Detta bekräftades mellan juni 2016 och juni 2017, när den kinesiska importen ökade betydligt till följd av det tillfälliga upphävandet av antidumpningstullen för den produkt som översynen gäller tillverkad av Jinan Meide. Denna tillverkare fördubblade sin lågprisimport till unionen under första kvartalet 2017 jämfört med föregående kvartal och det normala värdet för det första kvartalet under skadeundersökningsperioden.

                     (251)

                     I avsaknad av åtgärder kommer tillverkarna från de berörda länderna därför troligtvis att kraftigt öka sin närvaro på unionsmarknaden, både när det gäller importvolymer och marknadsandelar, till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins försäljningspriser.

               5.7.3   Påverkan på unionsindustrin

                     (252)

                     Unionstillverkarna skulle lida skada om åtgärderna upphävs. I och med att stora mängder kinesisk och thailändsk import som underskrider priserna kommer in på marknaden skulle unionsindustrin tvingas att minska sin produktion avsevärt, vilket snabbt skulle sänka lönsamhetsnivåerna.

                     (253)

                     Unionsindustrins känslighet för minskade produktionsvolymer eller sänkta försäljningspriser skulle mycket snabbt försämra dess lönsamhet och andra resultatindikatorer.

                     (254)

                     Tillverkning av gjutna rördelar är en kapitalintensiv industri. Det krävs stora anläggningar för att driva ett gjuteri, med ugnar, formningsmaskiner samt galvaniserings- och glödgningslinjer. Den robotteknik som behövs för att hantera de ökade arbetskraftskostnaderna i unionen genom att ersätta manuellt arbete är dessutom mycket dyr. Att förvärva en enda automatiserad maskin för gängning av en viss typ av rördel kan kosta upp till 1 miljon euro. Detta är en mycket stor utgift jämfört med den omsättning och vinst som är bruklig för denna industri.

                     (255)

                     De kontinuerliga investeringar i fasta tillgångar som krävs skulle inte längre vara motiverade, och det skulle inte vara säkert att de investeringstillgångar som redan förvärvats skulle kunna återvinnas. Detta skulle i sin tur kunna leda till fabriksnedläggningar och förlorade arbetstillfällen, och industrin skulle till slut försvinna.

               5.8   Slutsats

                     (256)

                     Ett upphävande av åtgärderna skulle med all sannolikhet föranleda en betydlig ökning av dumpad import från de berörda länderna till skadevållande priser, vilket i sin tur skulle leda till återkommande väsentlig skada för unionsindustrin.

               6.   UNIONENS INTRESSE

         6.1   Inledning

                     (257)

                     I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika berörda parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas, grossisternas, återförsäljarnas och användarnas intresse.

                     (258)

                     I den ursprungliga undersökningen ansågs det att införandet av åtgärder inte stred mot unionens intresse. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn, och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, är det möjligt att bedöma de gällande antidumpningsåtgärdernas eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna.

                     (259)

                     Mot denna bakgrund undersöktes det huruvida man, trots slutsatserna beträffande sannolikheten för fortsatt dumpning och skada, klart kunde sluta sig till att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

               6.2   Unionsindustrins intresse

                     (260)

                     Undersökningen visade också att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle det sannolikt ha en betydande negativ påverkan på unionsindustrin. Unionsindustrins situation skulle snabbt försämras i form av lägre försäljningsvolymer och lägre försäljningspriser, vilket i sin tur skulle leda till kraftigt försämrad lönsamhet. Fortsatta åtgärder skulle ge unionsindustrin möjlighet att fullständigt utnyttja sin potential på en unionsmarknad där det råder lika villkor.

                     (261)

                     Därför ligger det i unionsindustrins intresse att behålla gällande antidumpningsåtgärder.

               6.3   Importörernas intresse

                     (262)

                     Såsom nämns i skäl 20 valde kommissionen ut tre importörer för stickprovet och uppmanade dem att samarbeta i denna undersökning. Ingen av dem gav sig till känna.

                     (263)

                     I den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att med tanke på importörernas vinster och försörjningskällor skulle införandet av åtgärder inte få oproportionerliga negativa verkningar för importörerna, om några alls.

                     (264)

                     I denna undersökning förfogar kommissionen inte över någon bevisning som tyder på motsatsen, och det kan således bekräftas att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på importörernas ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka dem i orimlig utsträckning.

               6.4   Användarnas intresse

                     (265)

                     Kommissionen kontaktade alla kända användare i denna undersökning och uppmanade dem att samarbeta. Ingen av användarna var samarbetsvillig.

                     (266)

                     I denna undersökning finns det ingen bevisning som tyder på att de gällande åtgärderna påverkade dem på något negativt sätt. På grund av det låga priset är den undersökta produktens andel av de sammanlagda kostnaderna för nya konstruktioner eller installationer också begränsad.

                     (267)

                     Mot denna bakgrund bekräftas att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på användarnas ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka dem i orimlig utsträckning.

               6.5   Slutsats

                     (268)

                     På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla slutgiltiga antidumpningsåtgärder i fråga om import av den produkt som översynen gäller från Kina och Thailand.

               7.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

                     (269)

                     På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning, återkommande skada och unionens intresse bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand bibehållas.

                     (270)

                     Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta meddelande av uppgifter och begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

                     (271)

                     Inga synpunkter inkom inom den fastställda tidsfristen på 25 dagar.

                     (272)

                     När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol eller till följd av en uppgörelse i godo ska enligt artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (79) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

                     (273)

                     De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning gäller endast importen av den produkt som översynen gäller som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Importen av den produkt som översynen gäller som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa tullsatser utan omfattas i stället av den tullsats som gäller för alla övriga företag.

                     (274)

                     Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör omedelbart sändas till kommissionen (80) tillsammans med alla relevanta uppgifter. Begäran måste innehålla all relevant information, bl.a. ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Denna förordning kommer, om lämpligt, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

                     (275)

                     Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 avgav inte något yttrande.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1

               1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, förutom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010) och ex 7307 19 90 (Taric-nummer 7307199010) med ursprung i Kina och Thailand.

               2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

                           Land

                           Företag

                           Tull (i %)

                           Taric-tilläggsnummer

                           Kina

                           Hebei Jianzhi Casting Group Ltd – Yutian

                           57,8

                           B335

                           Jinan Meide Casting Co., Ltd – Jinan

                           39,2

                           B336

                           Qingdao Madison Industrial Co., Ltd – Qingdao

                           24,6

                           B337

                           Hebei XinJia Casting Co., Ltd – XuShui

                           41,1

                           B338

                           Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd – Xizhaotong

                           41,1

                           B339

                           Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd – Linyi

                           41,1

                           B340

                           China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd – Taigu

                           41,1

                           B341

                           Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd – Yutian

                           41,1

                           B342

                           Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd – LangFang, Hebei

                           41,1

                           B343

                           Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd –Hongqiao, Yutian

                           41,1

                           B344

                           Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd – Tangshan

                           41,1

                           B345

                           Taigu Tongde Casting Co., Ltd – Nanyang, Taigu

                           41,1

                           B346

                           Alla övriga företag

                           57,8

                           B999

                           Thailand

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd – Samutsakorn

                           15,5

                           B347

                           Siam Fittings Co., Ltd – Samutsakorn

                           14,9

                           B348

                           Alla övriga företag

                           15,5

                           B999

               3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

               4.   Kommissionen kan ändra punkt 2 för att inbegripa en ny exporterande tillverkare och bevilja den tillverkaren en lämplig vägd antidumpningstull som tillämpas på de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen, om en ny exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina eller Thailand till kommissionen lämnar tillräcklig bevisning för att den

                           a)

                           inte exporterade den produkt som beskrivs i punkt 1 till unionen under perioden 1 januari–31 december 2011 (den ursprungliga undersökningsperioden),

                           b)

                           inte är närstående någon exportör eller tillverkare i Folkrepubliken Kina eller Thailand som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införs genom denna förordning,

                           c)

                           antingen faktiskt har exporterat den produkt som översynen gäller till unionen eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter utgången av den ursprungliga undersökningsperioden.

               5.   De individuella antidumpningstullsatser som anges för de företag som förtecknas i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura. Fakturan ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå hans eller hennes namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag, undertecknad, intygar härmed att (volymen) av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (det berörda landet). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen som gäller för ”Alla övriga länder” tillämpas.

            Artikel 2
            Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 24 juli 2019.

                  På kommissionens vägnar

               Jean-Claude JUNCKER

                  Ordförande

            (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  EUT L 129, 14.5.2013, s. 1.

            (3)  EUT C 398, 28.10.2016, s. 57.

            (4)  EUT L 166, 29.6.2017, s. 23.

            (5)  EUT L 193, 19.7.2016, s. 115.

            (6)  EUT L 7, 12.1.2018, s. 39.

            (7)  EUT L 44, 15.2.2019, s. 6.

            (8)  EUT C 268, 12.8.2017, s. 4.

            (9)  EUT C 162, 8.5.2018, s. 11.

            (10)  Nr t18.007227.

            (11)  Nr t19.001077.

            (12)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

            (13)  Rapporten – kapitel 2, s. 6–7.

            (14)  Rapporten – kapitel 2, s. 10.

            (15)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (16)  Rapporten – kapitel 2, s. 20–21.

            (17)  Rapporten – kapitel 3, s. 41, 73–74.

            (18)  Rapporten – kapitel 6, s. 120–121.

            (19)  Rapporten – kapitel 6, s. 122–135.

            (20)  Rapporten – kapitel 7, s. 167–168.

            (21)  Rapporten – kapitel 8, s. 169–170, 200–201.

            (22)  Rapporten – kapitel 2, s. 15–16, kapitel 4, s. 50, 84, kapitel 5, s. 108–109.

            (23)  Den fullständiga texten till planen finns på MIIT:s webbplats: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

            (24)  Rapporten – kapitel 14, s. 358: 51 % privata företag och 49 % statsägda företag när det gäller tillverkning samt 44 % statsägda företag och 56 % privata företag räknat i kapacitet.

            (25)  https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e.

            (26)  Exempelvis sammanslagningen mellan det privata företaget Rizhao och det statsägda företaget Shandong Iron and Steel 2009. Se Beijing steel report, s. 58.

            (27)  Se http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/DispatchAction.do?efFormEname=ECTM40&key=VzQMM1oxUTACY1BnAGdWN1A0AmJSNlNgVWdUZwVhADIAEw9ADBcCMgobUhUFElIw (hämtad den 27 mars 2019).

            (28)  Rapporten – kapitel 5, s. 100–101.

            (29)  Rapporten – kapitel 2, s. 26.

            (30)  Rapporten – kapitel 2, s. 31–32.

            (31)  Se https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (32)  Se skäl 64 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

            (33)  http://www.jihuachina.com/index.php/home/zx/detail/id/453/gid/501/eid/3035 (hämtad den 27 mars 2019) och http://www.meide-casting.com/news/428.html (hämtad den 27 mars 2019).

            (34)  Rapporten – kapitlen 6 och 12.

            (35)  Rapporten – kapitel 4, s. 41–42, 83.

            (36)  Rapporten, del III, kapitel 14, s. 346 ff.

            (37)  Introduction to The Plan for Adjusting and Upgrading the Steel Industry.

            (38)  Rapporten, kapitel 14, s. 347.

            (39)  Se t.ex. del IV/6 i planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin.

            (40)  Se http://www.qhdb.com.cn/Newspaper/Show.aspx?id=196215 (hämtad den 29 mars 2019).

            (41)  Folkrepubliken Kinas trettonde femårsplan för ekonomisk och social utveckling (2016–2020), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

            (42)  Rapporten – kapitel 14, s. 349.

            (43)  Rapporten – kapitel 14, s. 352.

            (44)  Den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring), utfärdad genom föreskrift nr 9 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 27 mars 2011 och ändrad i enlighet med beslutet från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om ändring av relevanta bestämmelser i den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version), utfärdad genom föreskrift nr 21 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 16 februari 2013.

            (45)  Se skäl 56 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

            (46)  DS395 – China – Measures related to the exportation of various raw materials (se rapporten, kapitel 12, s. 299).

            (47)  Se rapporten, kapitel 14 (s. 365) och kapitel 12 (s. 303).

            (48)  Se rapporten, kapitel 8 (s. 178) och kapitel 12 (s. 278).

            (49)  Se rapporten, kapitel 12 (s. 270, 272–273).

            (50)  Rapporten – kapitel 14, s. 375–376.

            (51)  Rapporten – kapitel 6, s. 138–149.

            (52)  Rapporten – kapitel 9, s. 216.

            (53)  Rapporten – kapitel 9, s. 213–215.

            (54)  Rapporten – kapitel 9, s. 209–211.

            (55)  Rapporten – kapitel 13, s. 332–337.

            (56)  Rapporten – kapitel 13, s. 336.

            (57)  Rapporten – kapitel 13, s. 337–341.

            (58)  Rapporten – kapitel 6, s. 114–117.

            (59)  Rapporten – kapitel 6, s. 119.

            (60)  Rapporten – kapitel 6, s. 120.

            (61)  Rapporten – kapitel 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

            (62)  Rapporten, ibid.

            (63)  Rapporten – kapitel 14, s. 362–363, med en förteckning över EU:s handelspolitiska skyddsundersökningar (rörande vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina) samt handelspolitiska skyddsundersökningar som har utförts av de australiska, kanadensiska, indiska eller amerikanska myndigheterna.

            (64)  Rapporten – kapitel 6, s. 127, särskilt när det gäller IMF:s uppskattning.

            (65)  Rapporten – kapitel 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

            (66)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (67)  Om den produkt som översynen gäller inte tillverkas i ett land med en jämförbar utvecklingsnivå kan tillverkning av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor som den produkt som översynen gäller övervägas.

            (68)  www.bvdinfo.com

            (69)  En exporterande tillverkare angav HS-nummer 2716 00. Denna information är emellertid inte relevant för fastställandet av värden på grundval av statistik som uttryckligen avser el.

            (70)  En exporterande tillverkare angav HS-nummer 2711 11. Denna information är emellertid inte relevant för fastställandet av värden på grundval av statistik som uttryckligen avser naturgas.

            (71)  Förenta staternas handelsministerium, internationella handelsadministrationen, A-570-032, 21 oktober 2016.

            (72)  https://data.go.th/DatasetDetail.aspx?id=d986842c-b30a-4ed3-b329-9e248a7d5096&AspxAutoDetectCookieSupport=1.

            (73)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, s. 131.

            (74)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, s. 18.

            (75)  https://www.energir.com/en/major-industries/conversion-factors/.

            (76)  De icke-konfidentiella bilagorna B-17 och B-19: begäran innehåller bevisning för en produktionskapacitet på minst 310 000 ton baserat på webbplatserna för endast sex kinesiska tillverkare av 30 kända tillverkare i Kina.

            (77)  Finns på: http://www.gtis.com/gta/.

            (78)  Tillverkare i Thailand som exporterar den produkt som omfattas av HS-nummer 7307 19 till unionen. Detta nummer omfattar visserligen även andra produkter, men den allra största andelen av exporten till unionen enligt detta nummer utgörs av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn.

            (79)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

            (80)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.