title: Rådets genomförandeförording (EU) nr 60/2012 av den 16 januari 2012 om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av ferrokisel med ursprung i bland annat Ryssland

text:
               25.1.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 22/1

         RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDING (EU) nr 60/2012
   av den 16 januari 2012
   om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av ferrokisel med ursprung i bland annat Ryssland
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,
   med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
   av följande skäl:
   1.   FÖRFARANDE

   1.1   Gällande åtgärder

               (1)

               Rådet införde genom förordning (EG) nr 172/2008 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av ferrokisel med ursprung i bland annat Ryssland. Åtgärderna består av en värdetull på mellan 17,8 och 22,7 %. Den undersökning som ledde till den här förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

         1.2   Begäran om översyn

               (2)

               Den 30 november 2009 tog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) emot en begäran om partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad interimsöversynen). Begäran ingavs av en exporterande tillverkare från Ryssland, Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant och dess närstående företag Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (nedan gemensamt kallade sökanden) och gällde endast en undersökning av dumpning för sökandens del. Antidumpningstullen för sökanden är 22,7 %, baserat på sökandens dumpningsmarginal.

               (3)

               I sin ansökan har sökanden angett att för dennes del har de omständigheter som låg till grund för införandet av de gällande åtgärderna förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär.

               (4)

               Sökanden har lagt fram prima facie-bevisning för att fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning. Enligt den information som lämnades i ansökan visade en jämförelse mellan sökandens priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till unionen att dumpningsmarginalen är betydligt lägre än åtgärdens nuvarande nivå.

         1.3   Inledande av en översyn

               (5)

               Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén slagit fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera en interimsöversyn. Kommissionen beslutade därför att i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen inleda en partiell interimsöversyn som endast gäller sökandens dumpning. Kommissionen offentliggjorde den 27 oktober 2010 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
                   (3) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) och inledde en undersökning.

         1.4   Berörd produkt och likadan produkt

               (6)

               Den produkt som berörs av interimsöversynen är samma som i den ursprungliga undersökningen dvs. ferrokisel, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90, med ursprung i Ryssland.

               (7)

               Den produkt som tillverkas och säljs i Ryssland och den som exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden, och anses därför vara en likadan produkt i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         1.5   Berörda parter

               (8)

               Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och myndigheterna i exportlandet om att interimsöversynen hade inletts. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och bli hörda.

               (9)

               Kommissionen sände frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa om dumpning förelåg och gjorde kontrollbesök på följande platser:

                           —

                           Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (nedan kallat CHEM), Chelyabinsk, Ryssland.

                           —

                           Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (nedan kallat KF), Kuznetsk, Ryssland.

                           —

                           RFA International LP (nedan kallat RFAI) i Mishawaka, Förenta staterna & Nieuwdorp Zld, Nederländerna.

         1.6   Översynsperiod

               (10)

               Undersökningen omfattade tiden 1 oktober 2009–30 september 2010 (nedan kallad översynsperioden).

         2.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR

   2.1   Inledning

               (11)

               Som utgångspunkt bör det noteras att enligt EU:s rättspraxis (4) har institutionerna ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när de prövar behovet av en fortsatt tillämpning av befintliga åtgärder på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen. Detta omfattar rätten att bedöma den framtida utvecklingen av de berörda exportörernas prissättning. Det är i detta sammanhang som institutionerna ska granska sökandens argument om varför omständigheterna har förändrats på ett bestående sätt, för att ta ställning till om de motiverar att tullen minskas eller avskaffas.

               (12)

               Sökanden hävdade att de förändrade omständigheterna rimligen kan sägas vara av bestående karaktär och att nivån på åtgärderna därmed borde minskas eller upphävas helt för sökandens del, eftersom det var osannolikt att det inom en överskådlig framtid åter skulle förekomma dumpad import eller dumpad import på nivåer som motsvarar dem som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

         2.2   Sökandens eventuella dumpning på EU-marknaden under översynsperioden
       (5)

               (13)

               Innan sökandens olika argument om den (påstådda) bestående karaktären hos de (påstådda) förändrade omständigheter bemöts, är det lämpligt att först beskriva institutionernas överväganden när det gäller frågan om sökanden har fortsatt att dumpa sina priser på EU-marknaden under översynsperioden.

         2.2.1   Normalvärde

               (14)

               Vid beräkningen av normalvärdet fastställde man först huruvida företagets sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportvolym till unionen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen anses försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen utgör minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen till unionen av den berörda produkten. Det konstaterades att företagets sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

               (15)

               För varje produkttyp som företaget sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes för export till unionen fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterades till unionen.

               (16)

               Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde hur stor andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder på hemmamarknaden som var lönsam för varje exporterad typ av den berörda produkten under var och en av dessa perioder.

               (17)

               För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred tillverkningskostnaderna och vars vägda genomsnittliga försäljningspris minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

               (18)

               I de fall där volymen lönsam försäljning av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma inhemska försäljningen av denna produkttyp under var och en av perioderna.

               (19)

               I de fall då de inhemska priserna för en viss produkttyp som såldes av företaget inte kunde användas för att fastställa normalvärdet konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

               (20)

               När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om företagets tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen.

         2.2.2   Exportpris

               (21)

               Företagets exportförsäljning till EU sker via den schweiziska delen av dess närstående företag RFAI, som under översynsperioden genomförde alla importuppgifter kopplade till varornas övergång till fri omsättning i unionen, dvs. agerade som närstående importör.

               (22)

               I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen fastställdes därmed exportpriset på grundval av de priser till vilka de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen, och med en skälig marginal för vinst samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. I detta avseende, och eftersom det saknades ny information angående förväntad vinst från oberoende importörer, användes samma vinstprocent som i den ursprungliga undersökningen, dvs. 6 %.

               (23)

               Sökanden hävdade att RFAI skulle behandlas som en del av samma ekonomiska enhet och att man därför vid beräkningen av exportpriserna inte skulle göra avdrag för RFAI:s försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

               (24)

               Detta argument måste avvisas av följande skäl:

                           —

                           De två exporterande tillverkarna har egna exportförsäljningsavdelningar.

                           —

                           RFAI är starkt involverat i gruppens internationella verksamhet (t.ex. kundstöd, logistik och schemaläggning av leveranser, inköp av kapitalvaror och viktiga råvaror osv.).

                           —

                           Den schweiziska delen av RFAI utför alla de uppgifter som normalt utförs av en närstående importör i EU.

                           —

                           RFAI säljer ferrokisel under eget namn och för egen räkning till icke-närstående kunder i och utanför EU.

                           —

                           RFAI har en köp- och säljrelation med de två närstående ryska tillverkarna, KF och CHEM.

                           —

                           Varje företag upprättar sin egen årsrapport och det finns ingen konsoliderad årsredovisning.

                           —

                           Varje företag lämnar in sin egen skattedeklaration till de respektive myndigheterna.

                     Begäran om att inget avdrag skulle göras för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst vid beräkningen av exportpriset måste därför avvisas. Sökandens synpunkter vid det slutliga meddelandet av uppgifter kommer att diskuteras nedan (punkt 2.3).

               (25)

               Sökanden yrkade också på att exportpriset i enlighet med artikel 11.10 i grundförordningen borde beräknas utan avdrag för den antidumpningstull som betalats, eftersom tullen i fråga återspeglas korrekt i återförsäljningspriserna och i påföljande försäljningspriser i unionen. När det gäller detta påstående har undersökningen visat att de vägda genomsnittliga återförsäljningspriserna på ferrokisel i Europa har ökat jämfört med priserna i den ursprungliga undersökningen och att de nuvarande återförsäljningspriserna för exporten är betydligt mer än 22,7 % högre än priserna i den ursprungliga undersökningen. Antidumpningstullen återspeglas därför korrekt i sökandens återförsäljningspriser. Sökandens påstående godtogs därför i detta fall och exportpriserna som konstruerats i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen har beräknats utan avdrag för antidumpningstullarna.

         2.2.3   Jämförelse

               (26)

               Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, justeringar för att beakta olikheter i fråga om kostnader för transport, försäkringar, hantering, lastning, krediter och provisioner när så var tillämpligt och skäligt.

         2.2.4   Dumpningsmarginal

               (27)

               I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Resultatet visade att dumpning förekom.

               (28)

               För att beräkna dumpningsmarginalen, noterade institutionerna, liksom i den ursprungliga undersökningen, att CHEM och KF är närstående. Som i den ursprungliga undersökningen och i överensstämmelse med institutionernas normala praxis, beräknades en enda dumpningsmarginal för hela koncernen. I den metod som användes för att göra detta vid det slutliga meddelandet av uppgifter beräknades dumpningsmarginalen för varje enskild exporterande tillverkare innan man fastställde en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för koncernen som helhet. Det bör påpekas att denna metod skiljer sig från den metod som användes i den ursprungliga undersökningen, där dumpningsberäkningen gjordes genom att man slog samman alla relevanta uppgifter avseende de tillverkande enheternas inhemska försäljning, produktionskostnader, lönsamhet och försäljning till EU. Sökanden hävdade att denna metod skulle strida mot artikel 11.9 i grundförordningen. Denna fråga kommer också att tas upp i punkt 2.3.

         2.3   Analys av reaktionerna på det slutliga meddelandet av uppgifter gällande dumpningsmarginalen under översynsperioden

               (29)

               Sökanden lämnade in flera synpunkter på vissa aspekter av beräkningen, t.ex. produktionskostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal, normalvärde och justeringar. Alla dessa synpunkter beaktades, fel rättades till i förekommande fall, och de slutgiltiga undersökningsresultaten ändrades i enlighet med detta.

               (30)

               Sökanden anmodade dessutom kommissionen att uttrycka dumpningsmarginalen på grundval av ett värde cif som sökanden själv hade konstruerat för undersökningen, och hänvisade därför till artikel 2.9 i grundförordningen. Påståendet grundade sig på att det pris som deklarerats för tullmyndigheterna är ett överföringspris som måhända är det korrekta priset för tulländamål men som inte bör användas vid beräkningen av dumpning i antidumpningsförfaranden. Detta påstående måste dock avvisas eftersom skillnaden mellan exportpriset och normalvärdet, dvs. dumpningsmarginalen, bör anges på samma grundval som det som därefter används av tullmyndigheterna för att beräkna den tull som ska tas ut. Detta är i själva verket det värde cif som sökanden deklarerat till tullmyndigheterna. Därför användes det sistnämnda i beräkningarna.

               (31)

               När det gäller beräkningen av tillverkningskostnaderna ifrågasatte sökanden kommissionens beslut att vid beräkningen av normalvärdet använda det genomsnittliga inköpspriset för en viktig kostnadspost hos en icke-närstående leverantör i stället för det pris som faktiskt betalades till en närstående leverantör för samma kostnadspost. Detta påstående måste dock avvisas eftersom det pris som togs ut av den närstående leverantören var betydligt lägre än priset för samma råvaror hos en oberoende leverantör. Detta pris kan därför inte betraktas som ett marknadsmässigt pris. Denna kostnadspost bör därför justeras.

               (32)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att förpackningskostnaderna inte hade behandlats på ett konsekvent sätt vid jämförelsen mellan exportpriser och normalvärden. Detta undersöktes och fel korrigerades i förekommande fall.

               (33)

               Sökanden kommenterade också att en särskilt produkttyp uteslutits från exporttransaktionerna. Försäljningen av denna produkttyp i EU utgjorde mindre än 5 % av sökandens försäljning av den berörda produkten i EU under översynsperioden. Detta påstående måste avvisas eftersom denna produkttyp inte såldes på hemmamarknaden och inga särskilda tillverkningskostnader hade angetts. Eftersom denna produkttyp hade exporterats till EU i små mängder under översynsperioden ansågs det inte lämpligt att konstruera normalvärdet utifrån tillverkningskostnaderna för andra produkttyper, och därmed göra justeringar för skillnader mellan produkterna.

               (34)

               Dessutom lämnade sökanden (som förklaras ovan) detaljerade synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter, i synnerhet när det gäller två viktiga aspekter av beräkningen av dumpningsmarginalen, nämligen i) huruvida CHEM, KF och RFAI utgör en enda ekonomisk enhet (6) och ii) beräkning av en individuell dumpningsmarginal för CHEM å ena sidan, och KF, å den andra (7).

               (35)

               När det gäller det första påståendet, särskilt de aspekter som anförts av sökanden i kommentarerna till det slutliga meddelandet av uppgifter ska följande noteras:

               (36)

               Sökanden upprepade sin ståndpunkt att de två exporterande tillverkarna och den närstående handlaren RFAI ägs och kontrolleras av samma stödmottagare och att det därför inte är självständigt utan enbart följer instruktioner från ägarna. Sökanden erkände alla de inslag som anges i skäl 24, men höll inte med om institutionernas bedömning, eftersom den inte har något att göra med frågan om CHEM, KF och RFAI alla är delar av samma ekonomiska enhet eller inte.

               (37)

               Institutionerna avvisar sökandens kommentarer. De kriterier som anges ovan utgör, särskilt tillsammans, en välgrundad anledning till att sökandens påstående avvisas. Alla de inslag som anges i skäl 24 indikerar en koncernstruktur där samtliga företag är enskilda rättssubjekt och där KF och CHEM fullt ut utför exporterande tillverkares uppgifter (tillverkning och export) medan RFAI huvudsakligen verkar som en närstående handlare/importör i EU.

               (38)

               När det gäller det andra påståendet, är det inte nödvändigt att inta en slutlig ståndpunkt i denna fråga i samband med den här översynen. Detta beror på en kombination av två orsaker: För det första skulle man, även om detta påstående godtas (utöver godtagande, i förekommande fall, av de påståenden som avses i skäl 29), fortfarande dra slutsatsen att sökanden hade dumpat sina priser på EU-marknaden under översynsperioden, med en dumpningsmarginal på ca 13 %. För det andra finns det, som förklaras närmare nedan, under alla omständigheter för närvarande inte tillräcklig bevisning för att dumpningsmarginalen under översynsperioden kan betraktas som varaktig.

               (39)

               I sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade unionsindustrin att tullen på sökandens produkter bör höjas som en följd av översynen, eftersom den dumpningsmarginal som konstaterats under översynsperioden – om man utgår ifrån att alla sökandes påståenden avvisas – var högre än den gällande tullen. Eftersom det emellertid inte finns (såsom förklaras nedan) tillräcklig bevisning för att de förändrade omständigheterna är av bestående karaktär finns det inget som motiverar att tullen ändras vare sig uppåt eller nedåt.

         2.4   Analys av frågan om huruvida det skett en bestående förändring i omständigheterna som motiverar att tullen sänks eller avskaffas

               (40)

               Trots att vissa av sökandens påståenden godtas dras dock slutsatsen att sökanden dumpat sina priser på EU-marknaden under översynsperioden, med en dumpningsmarginal på minst 13 %. Dessutom finns det (som förklaras nedan) under alla omständigheter inte tillräcklig bevisning för att dumpningsmarginalen under översynsperioden ska kunna betraktas som bestående.

               (41)

               Sökanden grundade sitt resonemang om varför förändringen av omständigheterna ska anses vara av bestående karaktär på följande aspekter:

               (42)

                           (i)

                           För det första hänvisade sökanden till förändringar i koncernens exportförsäljningsstruktur, som i kombination med att koncernen söker sig till nya växande marknader skulle ha bidragit till högre exportpriser på ferrokisel på alla exportmarknader, inklusive EU, jämfört med priserna vid tidpunkten för den ursprungliga undersökningen. Sökanden lade dock inte fram någon underbyggd bevisning som kunde styrka kopplingen mellan den nya bolagsstrukturen, lanseringen på nya växande marknader och högre priser på EU-marknaden. Ingenting som visade på en sådan koppling framkom heller vid undersökningen. Tvärtom har exportpriserna, trots att de var klart högre under översynsperioden jämfört med priserna under den ursprungliga undersökningen, varit extremt lättrörliga. Till exempel var skillnaden mellan det lägsta och det högsta transaktionspriset per ton för den mest sålda modellen på EU-marknaden mer än 100 % under översynsperioden. En liknande prisvariation kunde iakttas på hemmamarknaden, men prisutvecklingen på EU-marknaden kunde inte jämföras med prisutvecklingen på hemmamarknaden. Detta gäller också för den tolvmånadersperiod som föregick översynsperioden, som noggrant granskades i samband med en parallell återbetalningsundersökning. Exportförsäljningspriserna förefaller helt enkelt ha följt de globala marknadspriserna.

               (43)

               Efter meddelandet av uppgifter använde sökanden liknande argument. Återigen var dock bevisningen otillräcklig. Därför dras slutsatsen att det för närvarande inte finns tillräcklig bevisning för att sökandens högre exportpriser följer av något annat än av de rådande marknadspriserna (särskilt på EU-marknaden) under översynsperioden. Med andra ord finns det otillräcklig bevisning för att förändringarna i sökandens exportstruktur var orsaken till dessa högre priser och att dessa priser därför kan förväntas ligga kvar på liknande (eller högre) nivåer i framtiden. Även om man antar att den nya strukturen har gjort koncernen effektivare innebär detta, till skillnad från vad sökanden hävdar, inte att dess exportpriser till EU i framtiden kommer att vara höga och inte innebära någon dumpning.

               (44)

                           (ii)

                           För det andra hävdade sökanden att exportpriserna till andra marknader var i linje med eller till och med högre än försäljningspriserna till EU. Betydande investeringar hade gjorts för att kunna försörja andra marknader bättre. Därför skulle en minskning eller ett upphävande av antidumpningsåtgärderna mot sökanden inte skapa något incitament för att öka exporten till EU eller sänka priserna på den.

               (45)

               Detta påstående kan emellertid inte medföra att de gällande åtgärderna upphävs eller minskas. Det erinras om att det enligt flera källor, inklusive sökanden själv, var tal om dumpning under översynsperioden. Dessutom har sökanden själv framhållit att EU fortfarande är en av koncernens traditionella marknader. Detta bekräftas av det faktum att den volym som sökanden sålde i EU fortfarande är mycket betydande. Om man jämför försäljningsvolymen med EU:s förbrukning under den ursprungliga undersökningsperioden (8), skulle den utgöra en betydande marknadsandel (mellan 5 och 20 %; de exakta siffrorna kan inte kan lämnas ut av sekretesskäl).

               (46)

               Efter meddelandet av uppgifter upprepade sökanden sin ståndpunkt att de nya marknadsmöjligheterna finns på andra marknader (Indien, Asien och Förenta staterna) snarare än i EU. Sökanden lade emellertid inte fram någon bevisning till stöd för sina marknadsstrategier. Den kvarvarande dumpningsmarginalen under översynsperioden, bristen på uppgifter om andra marknader och variationerna i exportpriserna på den internationella marknaden är alla faktorer som motsäger detta påstående, som följaktligen måste avvisas.

               (47)

                           (iii)

                           För det tredje hävdar sökanden att den ryska inhemska marknaden, med sin betydande stålproduktion, fortfarande är en av dess viktigaste marknader och att efterfrågan på den likadana produkten i Ryssland förväntas öka. Priserna på hemmamarknaden och exportpriserna på ferrokisel förväntas också stiga mycket snabbare än produktionskostnaderna. Sökanden skulle alltså sannolikt öka sin försäljning på hemmamarknaden ytterligare, bl.a. eftersom den enda andra ryska tillverkaren av ferrokisel sedan ett ägarbyte främst producerar för företagsintern förbrukning, enligt sökanden.

               (48)

               Även om alla dessa påståenden antas vara sanna var sökandens dumpningsmarginal hög under översynsperioden och priserna lättrörliga. Dessutom tyder de volymer som sökanden sålde till EU under översynsperioden inte på att sökanden har lämnat EU-marknaden eller att den har för avsikt att göra det inom den närmaste framtiden.

               (49)

               I sina kommentarer till meddelandet av uppgifter gjorde sökanden gällande att det enda argument som kommissionen lagt fram för att förringa betydelsen av den ökande efterfrågan på hemmamarknaden skulle vara betydelsen av den konstaterade dumpningsmarginalen. Dessutom vidhöll sökanden att kommissionen, trots att den erkände många av de viktigaste aspekterna för den ryska marknaden, inte drar de rätta slutsatserna av dessa argument.

               (50)

               Dessa påståenden måste avvisas. För det första talar inte bara dumpningsresultaten utan också dumpningsvolymen mot detta argument. För det andra har institutionerna noterat att kommissionen inte bekräftade detta och att inga slutgiltiga oberoende uppgifter lämnades till stöd för påståendet att efterfrågan på den berörda produkten förväntas öka i Ryssland och för att exportpriserna för gruppen skulle öka mycket snabbare än produktionskostnaden.

               (51)

                           (iv)

                           För det fjärde påpekade sökanden att koncernens ryska produktionsanläggningar av ferrokisel hade gått med full kapacitet i flera år, att man inte har några planer på att öka den sammanlagda produktionskapaciteten inom en överskådlig framtid och att det inte fanns något som visade på motsatsen.

               (52)

               Dock noterades en märkbar återhämtning av kapaciteten efter finanskrisen 2009 och sökanden rapporterade en kapacitetsökning på mellan 10 och 20 % (intervall anges av sekretesskäl) jämfört med perioden före finanskrisen 2009.

               (53)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att det inte var lämpligt att jämföra produktionskapaciteten efter översynsperioden med produktionskapaciteten under referensperioden eftersom sökanden skulle ha förutsett den finansiella krisen 2009 och därför redan minskat produktionskapaciteten. Detta argument kan inte godtas eftersom den rapporterade ökningen av kapaciteten på mellan 10 och 20 % kan ses jämfört med 2007 – inte med 2009, då produktionskapaciteten var som lägst. Finanskrisen 2009 kan dessutom inte ha haft några konsekvenser på sökandens produktionskapacitet 2007.

         2.5   Slutsats: otillräcklig bevisning för de förändrade omständigheternas bestående karaktär

               (54)

               Analysen av sökandens påståenden när det gäller de förändrade omständigheternas bestående karaktär (som sammanfattas ovan) visar att det för närvarande inte finns tillräcklig bevisning för att de förändrade omständigheterna är av bestående karaktär. Det är troligt att sökandens exportpriser och därmed också dumpningsmarginalen även fortsättningsvis kommer att variera, i synnerhet efter prisutvecklingen på världsmarknaden. Om sökanden har påvisat vissa förändrade omständigheter kan de därför inte anses visa att sökandens prispolitik under översynsperioden är av bestående karaktär. Slutsatsen blir därmed att det vore förhastat och därmed omotiverat att sänka tullen vid denna tidpunkt.

         3.   ÅTAGANDEN

               (55)

               Sökanden har tillsammans med den närstående importören gjort ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.

               (56)

               Undersökningen har bekräftat att produktens pris är mycket lättrörligt. Som nämnts i skäl 42 varierade sökandens försäljningspriser på EU-marknaden under översynen betydligt. Produkten anses därför inte lämplig för ett fast prisåtagande. Trots att exportören föreslog en indexeringsmekanism gick det inte att fastställa ett samband mellan prisvariationerna för den färdiga produkten och den föreslagna indexeringskällan, i synnerhet eftersom den också var kopplad till den färdiga produkten och till priser som påverkats av den dumpade importen. Den föreslagna indexeringen ansågs därför vara olämplig.

               (57)

               När det gäller de företagsspecifika riskerna fastställdes det att risken för priskompensation var mycket hög på grund av företagets komplexa struktur. Andra produkter än den berörda produkten kunde säljas via en handlare utanför unionen till andra närstående företag i tredjeländer och sedan säljas vidare till unionen.

               (58)

               Eftersom produkten finns i olika kvaliteter och i huvudsak importeras i bulkform skulle det slutligen inte vara möjligt för tullmyndigheterna att urskilja den kemiska sammansättningen (eventuellt med olika minimiimportpriser) utan en individuell analys av varje transaktion, vilket skulle göra övervakningen mycket betungande och opraktisk.

               (59)

               Företagets åtagande avvisades därför.

         4.   AVSLUTANDE AV ÖVERSYNEN

               (60)

               Med hänsyn till slutsatserna att dumpning förekommer och att det inte finns tillräcklig bevisning för de förändrade omständigheternas bestående karaktär, dras slutsatsen att JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant och dess närstående företag JSC Kuznetsk Ferroalloy Works bör fortsätta att omfattas av den dumpningsmarginal som anges i den ursprungliga förordningen, dvs. 22,7 %.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av ferrokisel med ursprung i bland annat Ryssland, vilken inleddes i enlighet med artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, avslutas härmed utan att de gällande antidumpningsåtgärderna ändras.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 16 januari 2012.

            På rådets vägnar

         N. WAMMEN

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUT L 55, 28.2.2008, s. 6.

      (3)  EUT C 290, 27.10.2010, s. 15.

      (4)  Se särskilt dom i mål T-143/06 MTZ Polyfilms Ltd mot Europeiska unionens råd [REG 2009 s. II-4133].

      (5)  Som förklaras nedan har normalvärdet, exportpriset och jämförelsen mellan dem först beräknats för CHEM och KF var för sig. Därför används i denna ibland ordet företag i stället för sökanden, eftersom sökanden inkluderar både CHEM och KF.

      (6)  Se skäl 23.

      (7)  Se skäl 27.

      (8)  Institutionerna använder uppgifter om förbrukningen i EU under den ursprungliga undersökningsperioden snarare än under översynsperioden. Anledningen till detta är att eftersom den här översynen begränsas till en undersökning av dumpning (och inte omfattar frågor om skada) har institutionerna inte kontrollerat uppgifterna avseende förbrukningen i EU under översynsperioden.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/944 av den 18 juni 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               19.6.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 154/10

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/944
   av den 18 juni 2015
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2015.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA

         Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MA

                  145,0

                  MK

                  69,6

                  TR

                  68,7

                  ZZ

                  94,4

                  0707 00 05

                  AL

                  13,4

                  MK

                  36,2

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  57,1

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  141,4

                  BO

                  147,7

                  BR

                  107,1

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  135,8

                  0808 10 80

                  AR

                  157,4

                  BR

                  102,9

                  CL

                  151,3

                  NZ

                  138,6

                  US

                  180,2

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  143,3

                  0809 10 00

                  TR

                  248,6

                  ZZ

                  248,6

                  0809 29 00

                  TR

                  344,6

                  ZZ

                  344,6

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 av den 26 april 2010 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia

text:
               11.5.2010

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 117/1

         RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 400/2010
   av den 26 april 2010
   om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 13,
   med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
   av följande skäl:
   1.   FÖRFARANDE

   1.1   Gällande åtgärder och tidigare undersökningar

               (1)

               Genom förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 60,4 % på import av linor och kablar av stål (nedan kallade stållinor) med ursprung i bl.a. Kina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

               (2)

               Efter det att man 2004 konstaterade att de ursprungliga åtgärderna kringgicks genom omlastning av stållinor med ursprung i Kina i Marocko i den mening som avses artikel 13 i grundförordningen, utvidgades åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (3) till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Marocko. På samma sätt utvidgades åtgärderna, efter det att man efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i grundförordningen konstaterat att de ursprungliga åtgärderna beträffande import from Ukraina kringgicks via Moldavien, genom rådets förordning (EG) nr 760/2004 (4) till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Moldavien.

               (3)

               Genom förordning (EG) nr 1858/2005 (5) införde rådet efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad översynen vid giltighetstidens utgång) enligt artikel 11.2 i grundförordningen en slutgiltig antidumpningstull på import av stållinor med ursprung i bl.a. Kina på samma nivå som de ursprungliga åtgärderna. Den tull som infördes genom den förordningen är fortfarande i kraft och kallas nedan de gällande åtgärderna.

         1.2   Begäran

               (4)

               Kommissionen tog den 29 juni 2009 emot en begäran enligt artikel 13.3 i grundförordningen om undersökning av eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import stållinor med ursprung i Kina. Begäran ingavs av EU Wire Rope Industries Liaison Committee (Ewris) för unionstillverkarna av stållinor (nedan kallad sökanden).

               (5)

               Efter det att antidumpningsåtgärderna införts, hade enligt begäran handelsmönstret för exporten från Kina, Sydkorea och Malaysia till unionen förändrats väsentligt, och det fanns ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för denna förändring än införandet av de gällande åtgärderna. Förändringen i handelsmönstret påstods bero på att stållinor med ursprung i Kina omlastats i Sydkorea och Malaysia.

               (6)

               I begäran hävdade man vidare att de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna undergrävdes i fråga om både kvantitet och pris. Det fanns dessutom tillräcklig bevisning för att den ökade importen från Sydkorea och Malaysia ägde rum till priser som var mycket lägre än det icke-skadevållande pris som fastställts i den ursprungliga undersökningen.

               (7)

               Slutligen gjorde sökanden gällande att priserna på stållinor som avsänts från Sydkorea och Malaysia var dumpade i förhållande till det normalvärde som fastställts för den likadana produkten i den ursprungliga undersökningen.

         1.3   Inledande

               (8)

               Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén hade fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen inledde den en undersökning genom förordning (EG) nr 734/2009 (6) (nedan kallad förordningen om inledande). I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen instruerade kommissionen genom förordningen om inledande också tullmyndigheterna att registrera import av stållinor som avsänts från Sydkorea och Malaysia.

         1.4   Undersökning

               (9)

               Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Sydkorea och Malaysia, tillverkarna/exportörerna och handlarna i dessa länder samt de importörer i unionen som den visste var berörda och den klagande unionsindustrin om inledandet av undersökningen. Kommissionen sände frågeformulär till de tillverkare/exportörer i Kina, Sydkorea och Malaysia som den kände till genom begäran eller genom Sydkoreas och Malaysias beskickningar i Europeiska unionen eller som gav sig till känna inom tidsfristerna i artikel 3.1 i förordningen om inledande. Frågeformulär sändes även till handlare i Sydkorea och Malaysia samt till de importörer i unionen som nämndes i begäran. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

               (10)

               Femton tillverkare/exportörer och två handlare i Sydkorea, två tillverkare/exportörer i Malaysia, fem tillverkare/exportörer i Kina, två närstående importörer, tio icke närstående importörer i unionen och European Wire Rope Importers Association gav sig till känna. Flera andra företag hävdade att de inte ägnar sig åt tillverkning eller export av den undersökta produkten.

               (11)

               Följande företag besvarade frågeformulären, och kontrollbesök gjordes sedan på plats hos dem:

                              Tillverkare/exportörer i Sydkorea:

                                       —

                                       Bosung Wire Rope Co, Ltd, Kimhae-Si,

                                       —

                                       Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan,

                                       —

                                       CS Co., Ltd, Yangsan-City,

                                       —

                                       Cosmo Wire Ltd, Ulsan,

                                       —

                                       Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman – Gun,

                                       —

                                       DSR Wire Corp., Suncheon-City och dess närstående företag DSR Corp., Busan,

                                       —

                                       Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city,

                                       —

                                       Kiswire Ltd, Seoul,

                                       —

                                       Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun,

                                       —

                                       Manho Rope & Wire Ltd, Busan,

                                       —

                                       Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon,

                                       —

                                       Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,

                                       —

                                       Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City

                              Handlare i Sydkorea:

                                       —

                                       Trion Co Ltd, Busan

                              Tillverkare/exportörer i Malaysia:

                                       —

                                       Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,

                                       —

                                       Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor

                              Tillverkare/exportörer i Kina:

                                       —

                                       Qingdao DSR, Qingdao,

                                       —

                                       Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao,

                                       —

                                       Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City

                              Närstående importörer:

                                       —

                                       Kiswire Europe, Nederländerna,

                                       —

                                       Verope AG, Schweiz.

         1.5   Undersökningsperiod

               (12)

               Undersökningsperioden omfattade perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 (nedan i tabeller kallad UP). För undersökningen av den påstådda förändringen i handelsmönstret inhämtades uppgifter för perioden från och med 1999 till och med undersökningsperiodens slut.

         2.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

   2.1   Allmänna överväganden

               (13)

               I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen bedömdes förekomsten av kringgående på grundval av en undersökning i tur och ordning av om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan tredjeländer och unionen, om denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen, om det fanns bevisning för att skada förelåg eller för att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser på och/eller kvantiteter av den likadana produkten och om det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten, i förekommande fall i enlighet med artikel 2 i grundförordningen.

         2.2   Berörd produkt och likadan produkt

               (14)

               Den berörda produkten är, i enlighet med den ursprungliga undersökningen, linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm (i branschen ofta kallade stållinor) med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (nedan kallad den berörda produkten).

               (15)

               Den produkt som undersökningen avsåg är linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm som avsänts från Sydkorea och Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea och Malaysia eller inte (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten.

               (16)

               Undersökningen visade att de stållinor som exporteras till unionen från Kina och de som avsänds till unionen från Sydkorea och Malaysia har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och följaktligen anses de utgöra likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

         2.3   Samarbetsnivå och fastställande av handelsvolymer

               (17)

               Såsom anges i skäl 11 samarbetade fjorton tillverkare/exportörer i Sydkorea, en sydkoreansk handlare, två exporterande tillverkare i Malaysia och tre exporterande tillverkare i Kina genom att lämna in besvarade frågeformulär.

               (18)

               Efter det att ett sydkoreanskt företag besvarat frågeformuläret underrättade företaget kommissionen om att det gått i konkurs och därför inte längre var samarbetsvilligt.

               (19)

               I fråga om ett annat sydkoreanskt företag fann man det motiverat att tillämpa artikel 18.1 på de grunder som anges i skäl 47.

               (20)

               De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Sydkorea stod enligt Comext för 81 % av den totala exporten från Sydkorea till unionen under undersökningsperioden. Så även om samarbetsviljan var hög stod de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna inte för hela den totala exportvolymen av stållinor från Sydkorea. De totala exportvolymerna grundades därför på Comext.

               (21)

               Det finns två kända tillverkare i Malaysia. De totala exportkvantiteterna från de två samarbetsvilliga företagen i Malaysia översteg den importvolym för den undersökta produkten som registrerats i Comext. De exporterande tillverkarna ansågs därför stå för den totala exporten av stållinor från Malaysia till unionen.

               (22)

               Sökanden menade att Comext-uppgifterna inte var tillförlitliga och att de totala exportvolymerna från Malaysia till unionen därför inte borde fastställas på denna grund. Vid undersökningen dubbelkontrollerades dock importuppgifterna med den officiella malaysiska statistiken och de kontrollerade uppgifterna i de besvarade frågeformulären. Denna analys visade inte att den faktiska exporten från Malaysia översteg den export som rapporterats av de samarbetsvilliga malaysiska företagen. Sökandens argument måste därför avvisas.

               (23)

               Samarbetsviljan hos tillverkare/exportörer i Kina var låg: endast tre tillverkare/exportörer besvarade frågeformuläret. Dessutom exporterade inget av dessa företag den berörda produkten till unionen och endast i mycket små kvantiteter till Malaysia. De samarbetsvilliga företagens export motsvarade 41 % av den totala exporten från Kina till Sydkorea. Det var därför inte möjligt att utifrån de samarbetsvilliga parternas uppgifter komma fram till något rimligt fastställande av exportvolymerna av stållinor från Kina.

               (24)

               Med tanke på ovanstående måste resultaten när det gällde importen av stållinor till unionen och exporten av stållinor från Kina till Sydkorea och Malaysia delvis grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Uppgifter från Comext användes för att fastställa de totala importvolymerna från Kina till unionen. Nationell statistik från Kina, Sydkorea och Malaysia användes för att fastställa den totala exporten från Kina till Sydkorea och Malaysia. Uppgifterna dubbelkontrollerades mellan de olika statistikkällorna och bekräftades av andra statistikdatabaser, t.ex. Global Trade Atlas och China Export Database, och uppgifter från Sydkoreas och Malaysias tullmyndigheter.

               (25)

               Importvolymen enligt den sydkoreanska, malaysiska och kinesiska statistiken omfattade en bredare produktgrupp än den berörda produkten eller den undersökta produkten. Statistiken justerades därför i enlighet med detta på grundval av resultaten från den aktuella undersökningen.

         2.4   Förändring i handelsmönstret

               (26)

               Importen av stållinor från Kina till unionen sjönk först till nära noll efter införandet av åtgärderna 1999. Efter en gradvis ökning mellan 2003 och 2006, där importen var som högst det sistnämnda året med 8 656 ton, har tendensen vänt, och importen sjönk igen, med mer än 40 %, mellan 2006 och undersökningsperioden.

               (27)

               Den totala importen av stållinor från Sydkorea till unionen ökade däremot kraftigt mellan 1999 och 2008, från ca 11 123 ton till 48 214 ton. Den årliga ökningen i absoluta tal var störst åren 2002 och 2003 och senare 2006 och 2007.

               (28)

               Utifrån uppgifter i klagomålet och från Sydkoreas beskickning i Europeiska unionen anses den aktuella undersökningen omfatta de allra flesta, om inte alla, egentliga tillverkare av den undersökta produkten i Sydkorea. Det bedömdes därför att icke samarbetsvilliga sydkoreanska företags export till unionen, som utgjorde ca 19 % av den totala exportkvantiteten från Sydkorea, till största delen, med undantag av de tillverkare som nämns i skälen 18 och 47, görs av handlare.

               (29)

               Dessa företag ökade sin export till unionen märkbart under 2006 och 2007. Exporten under dessa år var ca 20 % högre än under 2005, det första år för vilket uppgifter på denna nivå finns tillgängliga. De icke samarbetsvilliga företagens export har minskat sedan 2008, vilket ska betraktas i ljuset av de sydkoreanska myndigheternas undersökning under denna period (se skäl 52).

               (30)

               När det gäller Malaysia visar såväl Comext-uppgifterna som de samarbetsvilliga företagens totala export att även exporten från Malaysia till unionen tidigare har ökat kontinuerligt. Ökningen var som störst och jämnast mellan 2005 och undersökningsperioden, då exporten från Malaysia till unionen fördubblades.

               (31)

               Av tabell 1 framgår importkvantiteterna av stållinor från ovannämnda länder till unionen sedan åtgärderna infördes 1999 till och med undersökningsperioden.

                  Tabell 1

                  Utveckling av importen av stållinor till unionen sedan införandet av åtgärderna

                  Källa: Comext, sydkoreansk statistik (KITA).

                           Importvolym i ton

                           1999

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003

                           2004

                           Kina

                           i.u.

                           414

                           283

                           394

                           913

                           2 809

                           Andel av total import

                           —

                           1 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                           5 %

                           Sydkorea

                           11 122

                           12 486

                           13 280

                           16 223

                           22 302

                           31 862

                           Andel av total import

                           —

                           29 %

                           32 %

                           37 %

                           47 %

                           52 %

                           Malaysia

                           2 989

                           2 366

                           4 171

                           3 371

                           4 836

                           4 426

                           Andel av total import

                           —

                           5 %

                           10 %

                           8 %

                           10 %

                           7 %

                           Importvolym i ton

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           UP

                           Kina

                           4 945

                           8 656

                           6 219

                           6 795

                           4 987

                           Andel av total import

                           7 %

                           11 %

                           7 %

                           7 %

                           6 %

                           Sydkorea

                           34 536

                           39 128

                           45 783

                           48 213

                           43 185

                           Andel av total import

                           50 %

                           50 %

                           55 %

                           53 %

                           50 %

                           Icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag

                           11 577

                           14 042

                           14 160

                           10 287

                           8 391

                              Index (2005 = 100)

                           100

                           121

                           122

                           89

                           72

                           Malaysia

                           5 123

                           7 449

                           8 142

                           9 685

                           10 116

                           Andel av total import

                           7 %

                           10 %

                           10 %

                           11 %

                           12 %

                           Samarbetsvilliga malaysiska företag (index, 2006 = 100)

                           —

                           100

                           102

                           148

                           144

               (32)

               Av mönstret hos ovannämnda tre handelsflöden framgår det att de sydkoreanska och till viss del de malaysiska exportörerna särskilt sedan 2005 i volym haft en betydligt högre försäljning av och i viss utsträckning ersatt de kinesiska exportörerna på unionsmarknaden.

               (33)

               Till följd av den ekonomiska nedgång som sammanfaller med undersökningsperioden har handelsvolymen av stållinor sjunkit eller ökningen minskat mellan alla berörda länder. Minskningen var dock störst för importen från Kina till unionen (– 27 %).

               (34)

               Även för exporten av linor och kablar av stål (av alla diametrar) från Kina till Sydkorea kan man konstatera en kraftig ökning under samma period. Från en relativt obetydlig mängd under 1999 (2 519 ton) ökade exporten till 78 822 ton under 2008. Ökningen var kraftigast mellan 2005 och 2008, när importen fyrdubblades. Under de senaste åren har Kina varit den största exportören av stållinor till Sydkorea, med 89 % av den totala importen av stållinor under 2008. Den uppskattade importen av enbart den berörda produkten (produkter med en diameter av mer än 3 mm) var 58 885 ton under 2008.

               (35)

               Om man endast betraktar de icke samarbetsvilliga sydkoreanska företagens import, kan man konstatera samma kraftiga ökning, dvs. dessa företags import från Kina fyrdubblades till 2007 och 2008. Även om importen därefter började sjunka, var den fortfarande betydligt högre än importnivån 2005 och utgjorde alltjämt mycket betydande mängder.

                  Tabell 2

                  Import av kinesiska produkter till Sydkorea mellan 1999 och undersökningsperioden

                           1999

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           UP

                           Import (ton, alla diametrar)

                           2 519

                           6 764

                           6 044

                           7 740

                           11 421

                           14 120

                           19 933

                           36 531

                           69 620

                           78 822

                           66 099

                              Årlig förändring (%)

                           —

                           169

                              –11

                           28

                           48

                           24

                           41

                           83

                           91

                           13

                              –16

                           Icke samarbetsvilliga sydkoreanska företags import (ton, enbart berörd produkt)

                           i.u.

                           i.u.

                           i.u.

                           i.u.

                           i.u.

                           i.u.

                           7 166

                           18 053

                           33 907

                           29 717

                           22 004

                              Index (2005 = 100)

                           i.u.

                           i.u.

                           i.u.

                           i.u.

                           i.u.

                           i.u.

                           100

                           252

                           473

                           415

                           307

                              Källa: Sydkoreansk statistik (KITA), uppgifter från de sydkoreanska tullmyndigheterna, kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna.

               (36)

               För att fastställa tendensen i handelsflödet med stållinor från Kina till Malaysia granskades både malaysisk och kinesisk statistik. För båda länder föreligger endast uppgifter för en bredare produktgrupp än den berörda produkten. Uppgifterna skilde sig dessutom kraftigt åt. Således kunde inga tillförlitliga uppgifter fastställas i detta avseende.

               (37)

               Sökanden menade att det faktum att inga tillförlitliga uppgifter kunde fastställas inte var tillräckligt för att man skulle kunna dra slutsatsen att kringgående inte förekom. Såsom anges i skälen 38 och 55 visade den tillgängliga bevisningen i den aktuella undersökningen, i synnerhet tillverkningsvolymen hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Malaysia och dessas exportförsäljning till unionen, att exporten av stållinor från Malaysia faktiskt var av malaysiskt ursprung och därför inte utgjorde kringgående. Huruvida det förekom import från Kina till Malaysia eller inte var därför irrelevant i detta fall. Följaktligen avvisades sökandens påstående.

               (38)

               Den totala tillverkningsvolymen hos de samarbetsvilliga tillverkarna i Sydkorea var stabil mellan 2006 och undersökningsperioden. De malaysiska tillverkarna ökade dock sin tillverkning betydligt under samma period.

                  Tabell 3

                  Tillverkning av stållinor hos de samarbetsvilliga företagen i Sydkorea och Malaysia

                           Tillverkningsvolym i ton

                           2006

                           2007

                           2008

                           UP

                           Sydkorea

                           152 657

                           159 584

                           160 113

                           142 413

                              Index

                           100

                           105

                           105

                           93

                           Malaysia (indexerad)

                           100

                           164

                           171

                           157

                           Källa: Kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna.

         2.5   Slutsats om förändringen i handelsmönstret

               (39)

               Den totala minskningen av exporten från Kina till unionen från och med 2006 och den samtidiga ökningen av exporten från Sydkorea och Malaysia och av exporten från Kina till Sydkorea efter det att de ursprungliga åtgärderna införts och särskilt till och med 2008 utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan ovannämnda länder å ena sidan och unionen å andra sidan. När det gäller Sydkorea kunde denna slutsats dras både för alla företag och för perioden 2005–2007 även separat för de icke samarbetsvilliga företagen.

               (40)

               Det inkom synpunkter enligt vilka ökningen av exporten av stållinor från Sydkorea till unionen var stabil under åren, utan någon plötslig uppgång. En sådan uppgång påstods vara en förutsättning för att man skulle kunna fastställa en förändring i handelsmönstret. Det hävdades dessutom att ökningen snarare borde betraktas som en naturlig utveckling av den sydkoreanska stållinebranschen.

               (41)

               För det första definieras en förändring i handelsmönstret enligt artikel 13 i grundförordningen inte enbart som en plötslig uppgång i importen i ett land som är föremål för undersökning. För det andra visade undersökningen att medan den sydkoreanska exporten till unionen ökade kraftigt under 2006 och 2007 var de sydkoreanska tillverkarnas produktion stabil under dessa år. Man kunde därför inte dra slutsatsen att de sydkoreanska exportvolymernas utveckling endast berodde på den naturliga utvecklingen av den sydkoreanska stållinebranschen. Slutligen visade de för det mesta motsatta tendenserna i handelsflödet från Kina till unionen och handelsflödena från Kina till Sydkorea och från Sydkorea till unionen sedan 2006 tydligt på en förändring i handelsmönstret mellan unionen och tredjeländer. Dessa argument måste därför avvisas.

         2.6   Typ av kringgående

               (42)

               Enligt artikel 13.1 måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen. Sådana bruk, processer och bearbetningar omfattar bland annat avsändning via tredjeländer av den produkt som omfattas av åtgärder samt montering av delar genom sammansättningsverksamhet i unionen eller ett tredjeland. Den eventuella förekomsten av sammansättningsverksamhet fastställdes i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen.

               (43)

               Den samlade analysen av slutdestinationen för stållinor tillverkade i, importerade till och exporterade från Sydkorea av de samarbetsvilliga och icke samarbetsvilliga företagen – inbegripet import från och export till andra länder än Kina och unionen – visade att en viss del av exporten från Sydkorea till unionen var import med kinesiskt ursprung till Sydkorea, eftersom dessa produkter inte härrörde från andra tredjeländer eller hade tillverkats av de inhemska tillverkarna i Sydkorea.

               (44)

               Dessutom visade en jämförelse av den totala exporten av stållinor från Sydkorea enligt den sydkoreanska statistiken med de kontrollerade uppgifterna från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna om sin produktion att de sydkoreanska tillverkarnas produktion avsedd för export (118 856 ton) var betydligt lägre än den totala exporten från Sydkorea (156 440 ton) under undersökningsperioden. Med tanke på de sydkoreanska företagens höga samarbetsvilja i denna undersökning kan denna skillnad inte förklaras med tillverkare som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.

               (45)

               Undersökningen visade också att vissa importörer i unionen köpte stållinor med ursprung i Kina från sydkoreanska exportörer som inte var samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen. Dessa uppgifter dubbelkontrollerades med sydkoreanska handelsdatabaser, som visade att åtminstone en del av de stållinor som dessa icke samarbetsvilliga företag exporterade mycket riktigt härrörde från Kina.

               (46)

               När det gäller de samarbetsvilliga företagen kunde man fastställa att inget av dem omlastade den berörda produkten i Sydkorea under undersökningsperioden. Vissa av dem importerade stållinor från Kina, men dessa produkter konstaterades säljas enbart på hemmamarknaden och andra exportmarknader.

               (47)

               Ett företag konstaterades ha lämnat felaktiga uppgifter i sitt svar på frågeformuläret. Dessutom nekade det delvis tillgång till uppgifter under kontrollbesöket. I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas därför resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter. I enlighet med artikel 18.4 underrättades företaget om att man avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det medgavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar inom en viss tid.

               (48)

               Efter meddelandet av uppgifter medgav företaget att det tidigare hade kringgått åtgärderna genom att förfalska ursprunget för produkter som köpts från Kina. Företaget hävdade dock att det lämnat tillräckliga uppgifter om tillverkning, försäljning och inköp under undersökningsperioden, vilka kontrollerats på plats. Företaget menade vidare att detta borde vara tillräckligt för att fastställa att det inte hade kringgått de gällande åtgärderna under undersökningsperioden.

               (49)

               Med tanke på att företaget medgav att det ägnat sig åt kringgående och dessutom försökte vilseleda undersökningen, bör dock hela dess inlaga lämnas utan beaktande, och företaget bör inte befrias från de utvidgade åtgärderna, såsom anges närmare i skäl 77.

               (50)

               Såsom anges i skäl 18 underrättade ett företag kommissionen om att det gått i konkurs och inte längre var samarbetsvilligt. Även resultaten för detta företag måste därför grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.

               (51)

               På grundval av dessa uppgifter konstaterades det att även om ingen av de samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarna verkade vara inblandade, förekom det omlastning under undersökningsperioden och föregående år. Detta bekräftas även av resultaten när det gäller förändringen i handelsmönstret enligt skäl 39.

               (52)

               Det bör noteras att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) 2007 inledde en undersökning av omlastning av samma produkt i Sydkorea. Under samma tid undersökte de sydkoreanska myndigheterna påstått kringgående och drog slutsatsen att flera företag, främst handlare, gjort sig skyldiga till bedrägeri genom att förfalska ursprunget för stållinor som importerats från Kina till Sydkorea när stållinorna återexporterades.

               (53)

               Därför bekräftades det att det förekom omlastning av produkter med kinesiskt ursprung i Sydkorea.

               (54)

               Råvarukällorna och tillverkningskostnaden analyserades för varje samarbetsvilligt företag för att ta reda på om någon sammansättningsverksamhet i Sydkorea innebär kringgående av åtgärderna enligt kriterierna i artikel 13.2. I samtliga fall utgjorde råvaror (valstråd eller halvfabrikat) med kinesiskt ursprung mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den färdiga produkten. Det var därför inte nödvändigt att undersöka om tröskeln på 25 % för värdeökningen uppnåtts.

               (55)

               Undersökningen visade att ingen av de samarbetsvilliga tillverkarna i Malaysia importerade den berörda produkten från Kina under undersökningsperioden.

               (56)

               Utifrån de samarbetsvilliga företagens andel av den totala exporten från Malaysia till unionen enligt Comext, kunde man konstatera att den ökning av import från Malaysia som statistiken visade till fullo kan förklaras med ökningen av de samarbetsvilliga företagens export. Denna slutsats stärks av ökningen av den totala tillverkningsvolymen hos de egentliga malaysiska tillverkarna under samma period (se skäl 38).

               (57)

               Sökanden ifrågasatte detta resultat, men lämnade ingen ytterligare motivering eller bevisning. Denna invändning måste alltså avvisas.

               (58)

               Råvarukällorna och tillverkningskostnaden analyserades för varje samarbetsvilligt företag för att ta reda på om någon sammansättningsverksamhet i Malaysia innebär kringgående av åtgärderna enligt kriterierna i artikel 13.2. I samtliga fall utgjorde råvaror (valstråd eller halvfabrikat) med kinesiskt ursprung mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den färdiga produkten. Det var därför inte nödvändigt att undersöka om tröskeln på 25 % för värdeökningen uppnåtts.

               (59)

               Man kunde därför dra slutsatsen att den konstaterade förändringen i handelsmönstret mellan Kina, Malaysia och unionen inte berodde på kringgående i Malaysia. Följaktligen bör undersökningen rörande import av stållinor som avsänts från Malaysia avslutas.

         2.7   Ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen (Sydkorea)

               (60)

               Undersökningen visade inte på någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för omlastningen än att man ville undvika den gällande antidumpningstullen på stållinor med ursprung i Kina.

         2.8   Undergrävande av antidumpningstullens positiva verkningar (icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag)

               (61)

               För att bedöma om de importerade produkterna i fråga om kvantiteter och priser hade undergrävt de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna beträffande import av stållinor från Kina, användes uppgifter från Comext som bästa tillgängliga uppgifter om kvantiteter och priser för icke samarbetsvilliga företags export. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som hade fastställts för unionstillverkarna i översynen vid giltighetstidens utgång.

               (62)

               Ökningen av importen från Sydkorea bedömdes vara betydande i fråga om kvantiteter, med hänsyn till den marknadsstorlek som fastställdes i översynen vid giltighetstidens utgång (skäl 99 i förordning (EG) nr 1858/2005). Den uppskattade förbrukningen i unionen under den aktuella undersökningsperioden ger en liknande indikation på betydelsen av denna import. Jämförelsen mellan den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i översynen vid giltighetstidens utgång och det vägda genomsnittliga exportpriset avslöjade ett betydande målprisunderskridande. Slutsatsen var således att åtgärderna undergrävs i fråga om kvantiteter och priser.

         2.9   Belägg för dumpning (icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag)

               (63)

               Slutligen undersöktes det i enlighet med artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen om det fanns belägg för dumpning i förhållande till det tidigare fastställda normalvärdet för den likadana produkten eller liknande produkter.

               (64)

               I översynen vid giltighetstidens utgång fastställdes normalvärdet på grundval av priserna i Turkiet, som i den undersökningen konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina. I den aktuella undersökningen fastställde man att priset för valstråd, den viktigaste insatsvaran vid tillverkning av stållinor, ökat kraftigt sedan översynen vid giltighetstidens utgång. Med tanke på detta och eftersom prisutvecklingen för råvarorna återspeglades i exportpriset under undersökningsperioden, ansågs det lämpligt att uppdatera det normalvärde som fastställts tidigare i enlighet med råvaruprisernas utveckling.

               (65)

               En betydande del av Sydkoreas export konstaterades vara faktisk sydkoreansk tillverkning. För fastställandet av exportpriserna från Sydkorea, som påverkas av kringgåendet, beaktades därför endast de icke samarbetsvilliga tillverkarnas/exportörernas export utifrån de bästa tillgängliga uppgifterna, dvs. det genomsnittliga exportpriset för stållinor under undersökningsperioden enligt Comext.

               (66)

               För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. I enlighet med detta gjordes justeringar för olikheter i indirekta skatter samt transport- och försäkringskostnader på grundval av de samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarnas/exportörernas genomsnittskostnader under undersökningsperioden.

               (67)

               I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i översynen vid giltighetstidens utgång jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriserna under undersökningsperioden i denna undersökning, och denna dumpning uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

               (68)

               Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde och de vägda genomsnittliga exportpriser som fastställts på detta sätt visade att dumpning förekom.

         3.   ÅTGÄRDER

               (69)

               Med tanke på ovanstående drog man slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av stållinor med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning i Sydkorea i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.

               (70)

               I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgas till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Sydkorea, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte.

               (71)

               De åtgärder som bör utvidgas är de som fastställs i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1858/2005, dvs. en slutgiltig antidumpningstull på 60,4 % på nettopriset cif fritt unionens gräns, före tull.

               (72)

               I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, enligt vilka eventuella utvidgade åtgärder bör tillämpas på import till unionen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av stållinor som avsänts från Sydkorea.

         4.   AVSLUTANDE AV UNDERSÖKNINGEN RÖRANDE MALAYSIA

               (73)

               Med tanke på resultaten avseende Malaysia bör undersökningen rörande eventuellt kringgående av antidumpningsåtgärder genom import av stållinor som avsänts från Malaysia avslutas, och den registrering av import av stållinor som avsänts från Malaysia som infördes genom förordningen om inledande bör upphöra.

               (74)

               Sökanden motsatte sig förslaget att avsluta undersökningen rörande Malaysia. Eftersom alla sökandens argument enligt ovan redan behandlats, fanns det dock ingen anledning att ompröva förslaget.

         5.   ANSÖKNINGAR OM BEFRIELSE FRÅN TULL

               (75)

               De fjorton företag i Sydkorea som besvarade frågeformuläret begärde befrielse från de eventuella utvidgade åtgärderna i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen.

               (76)

               Såsom anges i skäl 18 slutade sedan ett av dessa företag att samarbeta. Dess ansökan om befrielse enligt artikel 13.4 måste därför avslås.

               (77)

               Ett annat företag lade såsom anges i skäl 47 fram felaktiga uppgifter och nekade tillgång till begärda uppgifter. Dess ansökan om befrielse enligt artikel 13.4 kunde därför inte beviljas.

               (78)

               Ett tredje företag i Sydkorea exporterade inte produkten vare sig under eller efter undersökningsperioden, och det var inte möjligt att dra några slutsatser om karaktären av dess verksamhet. Företaget kunde därför inte beviljas befrielse. Skulle det emellertid efter utvidgningen av de gällande antidumpningsåtgärderna visa sig att villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen är uppfyllda, kan företagets situation på begäran bli föremål för en översyn.

               (79)

               Det tredje företaget opponerade sig och upprepade sin ansökan om befrielse. Det lade dock inte fram någon ny information eller bevisning som kunde ändra beslutet. Företagets begäran kunde därför inte godtas.

               (80)

               Inget av de andra samarbetsvilliga företagen i Sydkorea konstaterades kringgå åtgärderna. Dessutom är inget av de företag som begär befrielse närstående till företag som ägnar sig åt kringgående. I synnerhet noteras det att fyra av de berörda tillverkarna är närstående till kinesiska företag som omfattas av de ursprungliga åtgärderna. Det finns dock inga belägg för att dessa förhållanden skapades eller användes för att kringgå de gällande åtgärderna beträffande import med ursprung i Kina. Alla samarbetsvilliga företag som inte nämns i skälen 76–78 bör således beviljas befrielse.

               (81)

               Det anses att särskilda åtgärder krävs i detta fall för att säkerställa att befrielsen från tull tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder består i ett krav på uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utvidgade antidumpningstull som är tillämplig på alla företag i Sydkorea som inte beviljats befrielse från denna tull.

               (82)

               Andra berörda exportörer, som inte kontaktats av kommissionen inom ramen för detta förfarande och som avser att lämna in en ansökan om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen, kommer att anmodas att fylla i ett frågeformulär så att kommissionen kan fastställa om det är motiverat att bevilja befrielsen. Kommissionen gör vanligen även ett kontrollbesök på plats. Ansökan om befrielse måste sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter.

               (83)

               Om befrielse är motiverad kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att föreslå att den här förordningen ändras i enlighet med detta. Varje beviljad befrielse från tull kommer att följas upp, i syfte att se till att villkoren iakttas.

         6.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

               (84)

               Alla berörda parter informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som ledde fram till ovannämnda slutsatser, och de ombads lämna synpunkter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades. Inget argument medförde dock någon ändring av de slutgiltiga undersökningsresultaten.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   Den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm med ursprung i Kina utvidgas härmed till att även omfatta import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm som avsänts från Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (Taricnummer 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 och 7312109813), med undantag av de produkter som tillverkats av nedanstående företag:

               Land

               Företag

               Taric-tilläggsnummer

               Sydkorea

               Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

               A969

               Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

               A969

               CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

               A969

               Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

               A969

               Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

               A969

               DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

               A969

               Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

               A969

               Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

               A969

               Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

               A969

               Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

               A969

               Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

               A969

         2.   Den befrielse från tull som beviljats de företag som uttryckligen nämns i punkt 1 eller vilken beviljas av kommissionen i enlighet med artikel 3.2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den antidumpningstull som införs genom punkt 1 tillämpas.
   3.   Den tull som utvidgas genom punkt 1 ska tas ut på import som avsänts från Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte, och som registrerats i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 734/2009 samt artiklarna 13.3 och 14.5 i förordning (EG) nr 1225/2009, med undantag av de produkter som tillverkats av de företag som nämns i punkt 1.
   4.   Gällande bestämmelser om tullar ska tillämpas.
   Artikel 2
   Härmed avslutas den undersökning som inleddes genom förordning (EG) nr 734/2009 rörande eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina genom import av linor och kablar av stål som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte, och om registrering av sådan import.
   Artikel 3
   1.   Ansökningar om befrielse från den tull som utvidgas genom artikel 1 göras skriftligen på ett av Europeiska unionens officiella språk och ska vara undertecknade av en person som har rätt att företräda det ansökande företaget. Ansökan ska sändas till följande adress:

               Europeiska kommissionen

               Generaldirektoratet för handel

               Direktorat H

               Kontor: N-105 04/92

               1049 Bryssel

               BELGIEN

               Fax + 32 22956505

         2.   I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 1858/2005 befrias från den tull som utvidgas genom artikel 1.
   Artikel 4
   Tullmyndigheterna ska upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 2 i förordning (EG) nr 734/2009.
   Artikel 5
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Luxemburg den 26 april 2010.

            På rådets vägnar

         C. ASHTON

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EGT L 217,17.8.1999, s. 1.

      (3)  EUT L 328, 30.10.2004, s. 1.

      (4)  EUT L 120, 24.4.2004, s. 1.

      (5)  EUT L 299, 16.11.2005, s. 1.

      (6)  EUT L 208, 12.8.2009, s. 7.

      BILAGA
      Den giltiga faktura som avses i artikel 1.2 ska omfatta en försäkran som är undertecknad av en anställd vid företaget som utfärdar fakturan och som innehåller följande:

                  1.

                  Den anställdes namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan.

                  2.

                  Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de (kvantitet) [berörd produkt] som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Tarictilläggsnummer) i (berört land). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

                  3.

                  Datum och namnteckning.