title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

text:
                  6.4.2017

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 92/68

            KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/649
      av den 5 april 2017
      om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och
      av följande skäl:
      1.   FÖRFARANDE

      1.1   Provisoriska åtgärder

                  (1)

                  Den 7 oktober 2016 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag (nedan kallad den berörda produkten) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

                  (2)

                  Undersökningen inleddes den 13 februari 2016 (3) efter ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål.

                  (3)

                  Såsom anges i skäl 23 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

                  (4)

                  Såsom nämns i skäl 3 i förordningen om provisorisk tull inledde kommissionen också följande två undersökningar:

                              a)

                              Den 13 maj 2016 (4) inleddes en antisubventionsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Kina.

                              b)

                              Den 7 juli 2016 (5) inleddes en antidumpningsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina.

            1.2   Registrering

                  (5)

                  Såsom anges i skäl 4 i förordningen om provisorisk tull ingav klaganden den 5 april 2016 en begäran om registrering av import av den berörda produkten från Kina. Den 2 juni 2016 uppdaterade klaganden sin begäran genom att tillhandahålla mer aktuella ekonomiska uppgifter, men drog tillbaka detta den 11 augusti 2016.

            1.3   Efterföljande förfarande

                  (6)

                  Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en provisorisk antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter. De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda.

                  (7)

                  Såsom beskrivs i detalj från och med skäl 135 uppmanade kommissionen en berörd part att begära ingripande av förhörsombudet (Hearing officer) för vissa handelspolitiska förfaranden när det gällde de preliminära beräkningarnas riktighet och partens rätt att få tillgång till konfidentiell information. Denna utfrågning ägde rum den 7 februari 2017.

                  (8)

                  Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. För att kommissionen skulle ha tillgång till mer omfattande uppgifter om unionens produktionskostnad (per produkttyp per kvartal av undersökningsperioden) uppmanades unionstillverkarna i urvalet att lämna ytterligare uppgifter. Samtliga unionstillverkare i urvalet lämnade den begärda informationen.

                  (9)

                  Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten till unionen. Alla parter gavs även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter.

                  (10)

                  Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

            1.4   Berörd produkt och likadan produkt

                  (11)

                  I skäl 24 i förordningen om provisorisk tull anges den provisoriska definitionen av den berörda produkten.

                  (12)

                  I skälen 29–35 i förordningen om provisorisk tull återges en begäran från en kinesisk exporterande tillverkare och en importör om att verktygsstål och snabbstål borde undantas från produktdefinitionen, och skälen till att kommissionen preliminärt undantog verktygsstål och snabbstål från produktdefinitionen.

                  (13)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade klaganden sin synpunkt om att dessa påståenden var ogrundade och att det fanns en risk för kringgående om de skulle godtas av kommissionen. Kommissionen påpekade att den redan hade övervägt risken för kringgående i ett preliminärt skede. Såsom anges i skäl 34 i förordningen om provisorisk tull konstaterade kommissionen att import av verktygsstål och snabbstål sett till volym stod för omkring 1,25 % av den totala importen från Kina under 2015 och att de klassificeras enligt olika, specifika KN-nummer. Kommissionen mottog inte heller några uppgifter som visade på en ändring i handelsmönstret efter införandet av provisoriska åtgärder och som skulle tyda på ett eventuellt kringgående.

                  (14)

                  Av de anledningar som anges i skälen 32–34 i förordningen om provisorisk tull och i avsaknad av nya uppgifter eller bevis stod kommissionen fast vid sitt beslut att undanta verktygsstål och snabbstål från produktdefinitionen.

                  (15)

                  I skälen 36 och 37 i förordningen om provisorisk tull återges en begäran från en italiensk användare om att vissa andra typer av den berörda produkten borde undantas från produktdefinitionen. Såsom anges i skälen 38 och 39 i förordningen om provisorisk tull avslog kommissionen preliminärt denna begäran, men förklarade att den skulle undersöka denna begäran om undantag för produkter ytterligare. Den italienska användaren upprepade sin begäran efter det preliminära meddelandet av uppgifter.

                  (16)

                  Vid en kontroll på plats i företagets lokaler försökte kommissionen få klarhet angående de synpunkter som framförts av denna användare.

                  (17)

                  Användaren kom dock inte med några nya uppgifter under dessa diskussioner. Kommissionen avvisade därför denna begäran och bekräftade slutsatserna i skälen 38 och 39 i förordningen om provisorisk tull.

                  (18)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade den italienska användaren sin begäran om att ståltyperna interstitial-free (IF), dual-phase, high carbon och non-grain oriented borde undantas från produktdefinitionen. Användaren hänvisade till en diskussion med kommissionens utredare, under vilken användaren hävdar att kommissionens tjänstemän skulle ha gått med på att det finns en skillnad i kemiska egenskaper och slutanvändningsområden mellan ”vanliga” typer och andra högkvalitetstyper av den berörda produkten. Användaren hänvisade dessutom till två andra undersökningar där kommissionen skulle ha beslutat att undanta vissa produkttyper. Det första ärendet var en undersökning om ett eventuellt kringgående beträffande viss aluminiumfolie från Kina, som baserades på en påstådd liten ändring av produkten. I det fallet påstods att en viss typ av aluminiumfolie undantogs från utvidgningen till den något modifierade produkten (6). Det andra ärendet rörde en undersökning beträffande import av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Kina (7), där produktdefinitionen fastställdes så att vissa typer som används i bilar undantogs från åtgärdernas omfattning.

                  (19)

                  Kommissionen avvisade denna begäran. För det första var mötet i företagets lokaler ett informationsutbyte för att klargöra vissa frågor som tagits upp av användaren. Användaren kan inte ha några berättigade förväntningar på ett sådant informellt möte. Tvärtemot vad användaren hävdar gick kommissionens utredare dessutom aldrig med på att det finns en skillnad mellan vissa typer av den berörda produkten i fråga om kemiska egenskaper och slutanvändningsområden. För det andra stämmer det att den nuvarande beskrivningen av den berörda produkten och dess KN-nummer omfattar många olika typer ur ett kvalitetsperspektiv. Både unionstillverkarnas och de exporterande tillverkarnas produktion av högkvalitetstyper av den berörda produkten följer den berörda produktens allmänna produktionsprocess, och typer av högre kvalitet tillverkas från samma grundmaterial och på samma tillverkningsutrustning. Detta argument är därför inte tillräckligt för det undantag som begärs av användaren. För det tredje pågår båda de ärenden som användaren hänvisar till, och inga slutgiltiga slutsatser har dragits. Dessutom rör ett av ärendena (ärendet om viss aluminiumfolie) ett eventuellt kringgående, och är därför inte relevant. För det fjärde och när det gäller de olika typerna av den berörda produkten, inklusive de så kallade högkvalitetstyperna, är det inte möjligt att upptäcka skillnaden mellan de många typerna av den berörda produkten vid en visuell kontroll, och ett undantag skulle därför vara omöjligt att hantera för tullmyndigheterna. För det femte är det ofta inte möjligt att göra åtskillnad mellan de olika produkterna genom en kemisk analys eller mikrostrukturella provningar, eftersom sådana särskilda egenskaper uppstår först senare under den efterföljande kallvalsningsprocessen. Sammanfattningsvis uppfyller dessa typer av relativt högre kvalitet också definitionen av den berörda produkten, och inga övertygande argument har framförts för att undanta dem från produktdefinitionen.

                  (20)

                  I frånvaro av andra kommentarer beträffande produktdefinitionen och den likadana produkten bekräftades slutsatserna i skälen 24–28 i förordningen om provisorisk tull.

                  (21)

                  Den berörda produkten definieras således som vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag med ursprung i Kina.
                  Den berörda produkten omfattar inte

                              —

                              produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

                              —

                              produkter av verktygsstål och snabbstål,

                              —

                              produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

                              —

                              produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

                        Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 och 7226 91 99.

            2.   DUMPNING

      2.1   Normalvärde

                  (22)

                  Efter införandet av de provisoriska åtgärderna och det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade Chinese Iron and Steel Association (CISA) att skillnaden mellan skade- och dumpningsmarginalerna gav upphov till tvivel om huruvida kommissionens metod var exakt. CISA uppskattade att normalvärdet i det jämförbara landet var 61 % högre än målpriset för unionsindustrin. Enligt CISA är de normalvärden som lämnas av en närstående producent till klaganden, vilket är fallet i denna undersökning, ibland onormalt höga.

                  (23)

                  CISA hävdade dessutom att om uppgifterna är faktamässigt korrekta bör kommissionen när det föreligger en sådan skillnad ogiltigförklara valet av Förenta staterna som ett giltigt jämförbart land, justera uppgifterna eller använda EU-uppgifter i stället.

                  (24)

                  Enligt unionsrätten har kommissionen rätt att använda priser som tas ut av företag som är närstående EU-tillverkare när det jämförbara landet är lämpligt. Så var fallet i undersökningarna om armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet (Sydafrika) (8) och kallvalsade platta produkter av stål (Kanada) (9), vilket CISA också nämnde. Det faktum att det finns en koppling mellan tillverkaren i det jämförbara landet och en tillverkare i unionen varken vederlägger eller påverkar fastställandet av normalvärdet, eftersom detta grundar sig på kontrollerade uppgifter.

                  (25)

                  Beräkningarna av normalvärdet utfördes och validerades enligt tillämpliga rättsliga bestämmelser. De är faktamässigt korrekta.

                  (26)

                  Förenta staterna är en jämförbar marknad med tio inrikes tillverkare och betydande import från flera länder. Landet har infört antidumpnings- och utjämningsåtgärder, vilket ger dess företag möjlighet att bedriva verksamhet under normala konkurrensförhållanden. Kommissionen ser därför ingen anledning att inte använda Förenta staterna-priser. Ingen styrkande bevisning som kan motivera en justering har lagts fram.

                  (27)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ifrågasatte en berörd part återigen valet av Förenta staterna som giltigt jämförbart land i det aktuella ärendet och att normalvärdet i detta land var tillförlitligt, eftersom parten ansåg det vara alldeles för högt jämfört med priserna på unionsmarknaden. Med tanke på att uppgifterna från tillverkaren i det jämförbara landet har kontrollerats och befunnits vara korrekta, avvisade kommissionen detta argument.

                  (28)

                  Vad gäller förslaget om priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen är det enligt artikel 2.7 i grundförordningen endast möjligt att använda dessa priser när det inte är möjligt att använda priser i eller priser på export från ett tredjeland med marknadsekonomi. Eftersom det är möjligt att använda Förenta staterna-priser (metoden med jämförbart land) i det aktuella ärendet avvisades detta förslag.

                  (29)

                  Kommissionen bekräftade således sina slutsatser om normalvärdet.

            2.2   Exportpriser

                  (30)

                  I ett preliminärt skede justerade kommissionen transaktionerna där de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten till unionen genom närstående företag som agerar som importörer.

                  (31)

                  Dessa justeringar gjordes med hänvisning till de närstående importörernas faktiska vinst.

                  (32)

                  På grund av kopplingen mellan dessa exporterande tillverkare och de närstående handlarna/importörerna måste den faktiska vinsten för närstående importörer emellertid anses vara otillförlitlig. Av detta skäl och enligt artikel 2.9 i grundförordningen bör en lämplig vinstmarginal fastställas av den utredande myndigheten på en godtagbar grund. Kommissionen ansåg att de vinster som gjorts av en icke-närstående importör utgör en godtagbar grund i denna situation.

                  (33)

                  Med tanke på att kommissionen inte lyckades få någon icke-närstående importör att samarbeta under denna undersökning, fick den i stället använda den vinst som gjorts av en icke-närstående importör för en liknande produkt. Kommissionen använde därför vinsten för en importör av kallvalsade platta produkter av stål, som i många avseenden liknar den berörda produkten, vilket förklaras i skäl 221 i förordningen om provisorisk tull. Denna vinst fastställdes i den undersökning av kallvalsade platta produkter av stål som nämns i skäl 24 ovan. Beräkningen av exportpriserna justerades enligt detta.

            2.3   Jämförelse

                  (34)

                  Den exporterande tillverkaren Jiangsu Shagang Group hävdade att kommissionen inte meddelade alla justeringar som gjordes av Shagangs exportpris, och hänvisade till en viss justering. Kommissionen klargjorde att den rättsliga grunden för denna justering var artikel 2.10 i) i grundförordningen, eftersom den rör ett pålägg som ett närstående företag mottagit, och detta företag fyller liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. Som svar på detta hävdade Shagang att företaget bör anses utgöra en enda ekonomisk enhet tillsammans med sina närstående företag, och att justeringen därför inte borde ha gjorts. På begäran av Shagang hölls en utfrågning mellan Shagang och kommissionen den 16 november 2016 för att diskutera frågan ytterligare. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hölls dessutom en andra utfrågning den 12 januari 2017, för att bland annat diskutera denna justering.

                  (35)

                  Shagang upprepade att dess närstående företag (två företag i Hongkong respektive Singapore) endast arbetar med Shagang-produkter i fråga om stålprodukter, och att det faktum att de närstående företagen även handlar med produkter (andra än stålprodukter) som inte tillverkas av Shagang är irrelevant för att fastställa huruvida företaget utgör en enda ekonomisk enhet.

                  (36)

                  Enligt etablerad rättspraxis ska unionsinstitutionerna överväga alla nödvändiga faktorer för att fastställa huruvida närstående företag fungerar som en integrerad försäljningsavdelning inom den berörda tillverkaren. Dessa faktorer kan inte begränsas till den berörda produkten. Unionsinstitutionerna får i synnerhet ta hänsyn till faktorer som närstående företags försäljning av andra produkter än den berörda produkten och ett sådant företags försäljning av produkter som levereras av andra tillverkare än den tillverkare som företaget är närstående till. Kommissionen analyserade därför flera faktorer och fastställde bland annat att i) ett närstående företag i Kina konsekvent tog ut ett påslag från sina närstående företag utomlands, ii) dessa företags huvudsakliga verksamheter, som uppgick till omkring 90 % av deras omsättning, bestod av andra handelsprodukter än den berörda produkten, inbegripet handel med icke-närstående parter, iii) i vissa fall hade avgifter och kostnader betalats vid exportförsäljning till unionen, iv) i ett av dessa närstående företags affärslicens beskrevs dess verksamhet som ”grossistförsäljning på avgifts- eller kontraktsbasis, t.ex. agenter som arbetar på provision”, och v) baserat på den kontrollerade resultaträkningen fastställdes att de närstående företagens egen vinst täckte alla relevanta kontorsutgifter, i stället för att dessa utgifter täcktes av ekonomiska bidrag från moderbolaget. Kommissionen konstaterade därför att de närstående företagen och Shagang inte utgör en enda ekonomisk enhet. Påståendet avvisades därför och justeringen enligt artikel 2.10 i) i grundförordningen behölls.

            2.4   Dumpningsmarginal

                  (37)

                  På grund av den korrigering av konstruktionen av exportpriset som anges i skäl 33 omräknades dumpningsmarginalerna för två grupper av företag, vilket ledde till en liten ökning för dem. Ökningen påverkade också dumpningsmarginalen för alla andra samarbetsvilliga och icke-samarbetsvilliga företag, eftersom marginalen grundas på marginalerna för de samarbetsvilliga företagen.

                  (38)

                  De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

                     Tabell 1

                     Dumpningsmarginaler, Kina

                              Kinesiska exporterande tillverkare

                              Slutgiltig dumpningsmarginal

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd

                              97,3 %

                              Hesteel Group Co., Ltd

                              95,5 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              Andra samarbetsvilliga företag

                              100,5 %

                              Alla övriga företag

                              106,9 %

            3.   SKADA

      3.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

                  (39)

                  I frånvaro av synpunkter på definitionen av unionsindustrin och unionstillverkning bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 62–66 i förordningen om provisorisk tull.

            3.2   Förbrukning i unionen

                  (40)

                  En berörd part hävdade att unionens totala förbrukning hade underskattats, eftersom unionstillverkarnas försäljning till närstående företag, som skedde enligt jämförbara villkor på den öppna marknaden, har undantagits från beräkningen av unionens förbrukning.

                  (41)

                  Detta påstående avvisades. För det första är det, vilket anges i skäl 69 i förordningen om provisorisk tull, viktigt att göra åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden vid skadeanalysen, eftersom de produkter som är avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för en direkt konkurrens från import, och internpriserna sätts inom gruppen enligt olika prissättningsstrategier. Tillverkning som är avsedd för den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser. För det andra inbegriper den totala försäljningen på den öppna marknaden unionstillverkares försäljning till icke-närstående kunder och icke företagsintern försäljning till närstående företag. Det har undersökts och bekräftats att denna icke företagsinterna försäljning faktiskt är försäljning till marknadspriser och att den närstående köparen fritt kunde välja leverantör, oavsett om leverantören i fråga var närstående eller ej. Unionens förbrukning (den öppna marknaden) har därför inte underskattats.

                  (42)

                  När det gäller detta redovisades och förklarades i tabell 2 och tabell 3 i förordningen om provisorisk tull hur unionens förbrukning på den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden har utvecklats. En sammanslagning av dessa båda tabeller visar att den totala förbrukningen (som alltså omfattar såväl den företagsinterna som den öppna marknaden) har utvecklats under den undersökta perioden enligt följande:

                     Tabell 2

                     Total förbrukning (företagsintern och öppen marknad) (ton)

                              2012

                              2013

                              2014

                              UP

                              Total förbrukning

                              72 181 046

                              74 710 254

                              76 026 649

                              77 427 389

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 107

                                 Källa: Eurofers svar på frågeformuläret och Eurostat.

                  (43)

                  Av tabellen ovan framgår att den totala förbrukningen har ökat till en nivå som var högre under undersökningsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Trenden förklaras av ökningen i företagsintern förbrukning som var mycket större än ökningen på den öppna marknaden i absoluta tal.

                  (44)

                  Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser om unionens förbrukning i skälen 67–74 i förordningen om provisorisk tull.

            3.3   Import från det berörda landet

                  (45)

                  Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande volym, marknadsandel och pris för importen från det berörda landet bekräftade kommissionen även sina slutsatser i skälen 75–82 i förordningen om provisorisk tull.

            3.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

      3.4.1   Allmänna anmärkningar

                  (46)

                  Inga synpunkter inkom på denna del av förordningen om provisorisk tull.

            3.4.2   Makroekonomiska indikatorer

                  (47)

                  Efter de provisoriska åtgärderna hävdade en berörd part att de flesta makroekonomiska indikatorerna för unionsindustrin visar en positiv trend, och instämde därför inte i kommissionens slutsats att unionsindustrin har lidit väsentlig skada.

                  (48)

                  Detta påstående avvisades. För det första förklarade kommissionen inte att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i förordningen om provisorisk tull. Tvärtom anger kommissionen i skäl 119 i förordningen om provisorisk tull att unionsindustrin var i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att unionsindustrin har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. För det andra konstaterade kommissionen, vilket anges i skäl 117 i förordningen om provisorisk tull, att vissa makroekonomiska indikatorer (t.ex. produktionsvolymer, kapacitetsutnyttjande till följd av ökningen av företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden), fortfarande följde en positiv trend.

                  (49)

                  Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser om de makroekonomiska indikatorerna i skälen 87–103 i förordningen om provisorisk tull.

            3.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

                  (50)

                  Samma berörda part påpekade att enhetskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet under skadeundersökningsperioden, oavsett importvolymen från Kina (låg eller hög), alltid var högre än deras försäljningspriser, med år 2014 som enda undantag. Parten uppgav även att unionstillverkarna i urvalet fortfarande i hög grad var olönsamma under skadeundersökningsperioden. Denna berörda part begärde därför att kommissionen skulle undersöka varför

                              a)

                              de ståltillverkare i unionen som ingick i urvalet drog på sig sin största förlust under perioden 2012–2013, när de kinesiska importvolymerna var låga och priserna på den kinesiska importen var lika höga eller till och med högre än unionsindustrins priser,

                              b)

                              deras försäljningspriser under samma period var lägre än deras tillverkningskostnad per enhet.

                  (51)

                  I detta avseende hänvisade kommissionen för det första till skäl 106 i förordningen om provisorisk tull. Där anger kommissionen att under 2012 och 2013 medförde efterdyningarna av euroområdets skuldkris och en vikande efterfrågan på stål under 2012 en negativ påverkan på unionsindustrins resultat. Under 2014 började unionsindustrin att återhämta sig, och återhämtningen fortsatte även under första halvåret 2015. Denna tillfälliga förbättring av EU-industrins situation berodde på ökade ansträngningar att förbli konkurrenskraftig, i synnerhet genom förbättrad produktivitet hos unionsindustrins personalstyrka. För det andra, vilket nämns i skäl 107 i förordningen om provisorisk tull, låg tillverkningskostnaden generellt högre än de sjunkande försäljningspriserna, och för att begränsa förlusten av marknadsandelar följde unionstillverkarna den nedåtgående prisspiralen och sänkte sina försäljningspriser avsevärt, särskilt under 2015. Med hänsyn till detta ansåg kommissionen att den hade undersökt och klargjort dessa frågor tillräckligt.

                  (52)

                  Samma berörda part hävdade också att den, när den räknade tillbaka på försäljningsmängden på grundval av tabellerna 7 och 14 i förordningen om provisorisk tull, fann att unionstillverkarna i urvalet endast står för 31 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym, trots att det i skäl 64 i förordningen om provisorisk tull anges att de står för 45 % av unionens sammanlagda tillverkning. Denna berörda part hävdade att en sådan stor skillnad skapar tvivel om huruvida urvalet är representativt, och att en ändring av urvalet skulle ha lett till helt olika slutsatser om skada.

                  (53)

                  Såsom nämns i skäl 64 i förordningen om provisorisk tull fastställdes unionens sammanlagda tillverkning till cirka 74,7 miljoner ton. Detta omfattar både den öppna och den företagsinterna marknaden. Däremot anges det tydligt i tabellerna 7 och 14 i förordningen om provisorisk tull att de endast avser den öppna marknaden. De omfattar följaktligen endast försäljning på den öppna marknaden. Den skillnad som konstaterats beror på att den sammanlagda tillverkning som denna berörda part använt i sin jämförelse inbegrep företagsintern försäljning, fast den endast borde ha inbegripit försäljning på den öppna marknaden. Det finns följaktligen ingen anledning att tvivla på att det valda urvalet är representativt.

                  (54)

                  Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftades slutsatserna i skälen 104–116 i förordningen om provisorisk tull.

            3.4.4   Slutsats om skada

                  (55)

                  På grundval av analysen av synpunkterna, enligt sammanfattningen i skälen 39–54, bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 117–119 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen drog slutsatsen att unionsindustrin var i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att unionsindustrin har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

            4.   RISK FÖR SKADA

                  (56)

                  Enligt rättspraxis får unionsinstitutionerna under vissa omständigheter beakta uppgifter från perioden efter undersökningen när de genomför antidumpningsundersökningar som inleds på grundval av påståenden om risk för skada. Enligt rättspraxis kräver fastställandet av huruvida det finns en risk för skada per definition en framåtblickande analys. Enligt artikel 3.9 i grundförordningen ska fastställande av risk för väsentlig skada grundas på fakta och inte endast på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter. Den förändring i förhållanden som skulle kunna skapa en situation där dumpning skulle vålla skada måste klart kunna förutses och vara nära förestående.

                  (57)

                  Enligt rättspraxis, och såsom anges i skäl 122 i förordningen om provisorisk tull, fortsatte kommissionen sin framåtblickande analys efter införandet av provisoriska åtgärder, genom att främst samla in uppgifter från det andra halvåret 2016 för alla faktorer som den preliminärt hade undersökt, och analysera om dessa ytterligare uppgifter kunde användas för att bekräfta eller ogiltigförklara resultaten av uppgifterna från undersökningsperioden.

                  (58)

                  Kommissionen påminner dessutom om att enligt artikel 6.1 i grundförordningen, som även gäller undersökningar som inletts på grundval av påståenden om risk för skada, ska undersökningsresultaten för att vara representativa grundas på en period som slutar innan förfarandet inleds. Syftet med den principen är att säkerställa att resultaten av undersökningen är representativa och tillförlitliga genom att se till att de faktorer som bestämmandet av dumpning och skada grundas på inte påverkas av de berörda tillverkarnas beteende efter inledandet av antidumpningsförfaranden, och därmed att den slutgiltiga tull som tas ut till följd av förfarandet är lämplig för att effektivt avhjälpa den skada som vållats av dumpningen.

            4.1   En betydande ökningstakt för dumpad import till unionsmarknaden, vilket tyder på att en starkt ökad import är sannolik.

      4.1.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

                  (59)

                  Såsom anges i skäl 124 i förordningen om provisorisk tull ökade importen från det berörda landet betydligt från 246 720 ton till 1 519 304 ton mellan 2012 och undersökningsperioden. I samma skäl anges att den kinesiska importvolymen ökade ytterligare (med 8,5 %) under det första halvåret 2016 (773 275 ton), jämfört med första halvåret 2015 (712 390 ton).

                  (60)

                  Tillgängliga uppgifter för den ytterligare perioden juli–september 2016 visar att den kinesiska dumpade importen har börjat minska jämfört med undersökningsperioden (2015) och perioden efter undersökningsperioden januari–juni 2016, uttryckt i genomsnitt per månad.

                     Tabell 3

                     Utveckling av den kinesiska importvolymen (ton)

                              2014

                              UP (2015)

                              januari–juni 2016

                              juli–september 2016

                              Importvolym från Kina

                              592 104

                              1 519 304

                              773 275

                              296 267

                              Genomsnittlig kinesisk import per månad

                              49 342

                              126 608

                              128 879

                              98 756

                                 Källa: Eurostat.

                  (61)

                  Kommissionen fann således att trenden med ökade volymer har upphört. Vid en bedömning av vad dessa siffror innebär för analysen av risken för skada och hur tillförlitliga de är för att bekräfta eller ogiltigförklara denna analys, konstaterade kommissionen dock även följande:

                              a)

                              Den genomsnittliga kinesiska importvolymen per månad under perioden juli–september 2016 är fortfarande dubbelt så stor som den genomsnittliga importen per månad 2014.

                              b)

                              Minskningen av den genomsnittliga kinesiska importvolymen per månad från juli–september 2016 (jämfört med 2015) kan förklaras av följande:

                                          —

                                          Den dämpande effekten av klagandens begäran om registrering av den 5 april 2016 och dess uppdatering i juni 2016 (som dock drogs tillbaka först i mitten av augusti 2016).

                                          —

                                          Kommissionens antagande av sin genomförandeförordning (EU) 2016/1329 (10), enligt vilken antidumpningstullar togs ut retroaktivt för första gången.

                                          —

                                          Vetskapen om kommissionens avsikt att besluta om provisoriska åtgärder inom åtta månader från inledandet (i stället för nio månader).

            4.1.2   Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull

                  (62)

                  En berörd part hävdade att kommissionen främst grundade sin analys på en datauppsättning, dvs. från slutet av 2015, vilket innebär att uppgifterna var över nio månader gamla vid tidpunkten för undersökningen, och därför inte kan ge den mest tillförlitliga indikationen på sannolikheten för betydligt ökad import. Parten hävdade dessutom att en analys av importtrenderna för en representativ tidsperiod skulle ha visat att importen minskar. Denna berörda part ansåg därför att kommissionens analys av risken för skada var bristfällig.

                  (63)

                  För det första påpekade kommissionen att den i skäl 124 i förordningen om provisorisk tull hade angett alla uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkten, både för skadeundersökningsperioden och perioden efter undersökningen. För det andra uppdaterar kommissionen i skäl 60 återigen all information om den kinesiska importvolymen. I den uppdateringen konstaterade kommissionen dessutom att det har skett en minskning av den genomsnittliga kinesiska importvolymen per månad från juli 2016 och framåt. Denna minskning kan dock främst förklaras av de orsaker som nämns i skäl 61.

            4.1.3   Synpunkter från berörda parter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

                  (64)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter välkomnade China Iron and Steel Association (CISA) å ena sidan att kommissionen hade använt ytterligare uppgifter från perioden efter undersökningsperioden, men hävdade å andra sidan att kommissionens bedömning av den kinesiska importens utveckling sedan juli 2016 och framåt var felaktig. Denna berörda part hävdade att de kinesiska importvolymerna sett till fakta stadigt började minska sedan början av 2016. Parten hävdade dessutom att kommissionen överträdde den allmänna principen i artikel 3.9 i grundförordningen när den förklarade att den senaste minskningen av den kinesiska importen sannolikt var en tillfällig företeelse, eftersom bestämmandet av risken för väsentlig skada ska ”grundas på fakta och inte endast på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter”. Parten uppmanade därför kommissionen att överväga de senaste uppgifterna från perioden efter undersökningsperioden endast på grundval av fakta, och avstå från att tolka de senaste uppgifterna från perioden efter undersökningsperioden mot bakgrund av avlägsna möjligheter eller obekräftade påståenden. Liknande synpunkter mottogs från två andra kinesiska exporterande tillverkare och från den italienska användaren.

                  (65)

                  Kommissionen höll med om att trenden med ökande volymer upphörde, men främst från juli 2016 och framåt. Den konstaterade dock att den absoluta nivån fortfarande var hög. Den kinesiska importen under perioden januari–juni 2016 (773 275 ton under sex månader) var visserligen lägre än under perioden juli–december 2015 (806 914 ton under sex månader), men de genomsnittliga importvolymerna under perioden januari–juni 2016 var fortfarande högre än under perioden januari–juni 2015 (712 390 ton under sex månader), och för alla andra sexmånadersperioder före detta. För det andra har kommissionen inte analyserat trenden för importvolymerna som en isolerad företeelse, utan har tillämpat ett brett synsätt. Den vägde och bedömde inte bara alla faktorer som anges i artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen, utan även vissa ytterligare faktorer, såsom orderingång och lönsamhet (se avsnitt 4.2–4.5), för att ha ett starkt faktaunderlag för sin övergripande bedömning.

                  (66)

                  Vad gäller orsakerna till att den kinesiska importen främst minskade från andra halvåret 2016 och framåt grundar kommissionen sina förklaringar på tre faktauppgifter, nämligen de offentliga tillkännagivandena i sitt meddelande om stål, begäran om registrering från klaganden i det aktuella ärendet, och beslutet om retroaktivt uttag av tull på vissa kallvalsade stålprodukter.

                              —

                              På grundval av kommissionens meddelande om stål av den 16 mars 2016 (Stål: Bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU) (11) blev de kinesiska tillverkarna medvetna om kommissionens avsikt att ”omedelbart att använda det tillgängliga manöverutrymmet för att anta preliminära åtgärder snabbare genom att minska undersökningsförfarandet med en månad (från nio till åtta månader)”. Eftersom det aktuella ärendet inleddes den 13 februari 2016 var de därför redan medvetna om att preliminära åtgärder kunde införas tidigt i oktober 2016.

                              —

                              Den 5 april 2016 ingav klaganden en begäran om registrering av import av den berörda produkten från Kina. Den 2 juni 2016 uppdaterade klaganden sin begäran genom att tillhandahålla mer aktuell information. Till följd av detta visste välinformerade exporterande tillverkare att det – om de transporterade den berörda produkten från andra halvåret 2016 och framåt – fanns en risk för att deras exporterade likadana produkter kunde omfattas av retroaktiv tull 90 dagar före ett eventuellt införande av provisoriska tullar i oktober 2016, dvs. i juli 2016.

                              —

                              Den 29 juli 2016 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2016/1329, enligt vilken antidumpningstull för första gången tas ut retroaktivt för vissa kallvalsade stålprodukter, som också är en stålprodukt. Till följd av detta blev risken för att åtgärder skulle träda i kraft tidigt i juli 2016 inom ramen för detta förfarande ännu mer trolig, eftersom det retroaktiva uttaget i det ärendet rör en stålprodukt.

                  (67)

                  CISA hävdar också att kommissionens förklaringar till varför den kinesiska importen minskade från andra halvåret 2016 och framåt utgör ”avlägsna möjligheter eller obekräftade påståenden”. Såsom visas ovan baseras kommissionens förklaringar på fakta. Kommissionen påpekar att CISA inte heller kom med någon rimlig alternativ förklaring till varför den kinesiska importen sjönk.

                  (68)

                  I frånvaro av andra synpunkter bekräftade kommissionen därför sin slutsats om att den senaste minskningen av den kinesiska exporten sannolikt är en tillfällig företeelse som beror på de särskilda omständigheter som beskrivs i skäl 61, vilka inte kan ogiltigförklara kommissionens slutsatser om att det finns en risk för skada. Om inga åtgärder vidtas i det slutgiltiga skedet kommer den kinesiska importvolymen med all sannolikhet att öka igen, särskilt med tanke på den rådande överkapaciteten i Kina samt tredjeländers eller Kinas bristande absorptionsförmåga, vilket förklaras i skäl 70 och följande skäl.

            4.1.4   Slutsats

                  (69)

                  Minskningen av den kinesiska importvolymen efter juli 2016 kan förklaras av den dämpande effekten av begäran om registrering och vetskapen om kommissionens avsikt att besluta om provisoriska åtgärder inom åtta månader från inledandet. Dessutom är den absoluta nivån för den kinesiska importvolymen efter juli 2016 och framåt fortfarande mycket hög jämfört med 2014. Av dessa skäl är det sannolikt att denna minskning av importvolymen endast kommer att vara tillfällig, och att trenden går tillbaka om inga åtgärder införs. Kommissionen ändrade därför inte sin bedömning att det förelåg en klar och nära förestående risk för skada i slutet av undersökningsperioden.

            4.2   Tillräcklig fritt tillgänglig kapacitet

      4.2.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

                  (70)

                  Såsom konstateras i skäl 133 och tabellen i skäl 185 i förordningen om provisorisk tull är 2014 års faktiska tillverkning av den berörda produkten i Kina (317,4 miljoner ton) ungefär fem gånger så stor som den sammanlagda tillverkningen i Ryssland, Ukraina, Iran och Brasilien (57,4 miljoner ton). Detta faktum tydde på att det finns en enorm kapacitet i Kina för tillverkning av den berörda produkten. Såsom anges i skälen 140 och 139 i förordningen om provisorisk tull ansåg kommissionen dessutom att den kinesiska marknadens absorptionsförmåga inte var tillräcklig, och att det var mycket osannolikt att tredjeländer skulle kunna absorbera den stora mängden fritt tillgänglig kapacitet.

                  (71)

                  Efter införandet av provisoriska åtgärder uppdaterade kommissionen tabellen i skäl 185 i förordningen om provisorisk tull på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna enligt följande:

                     Tabell 4

                     Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusen ton)

                              Land

                              Uppskattad råstålskapacitet för 2015 (12)

                              Råstålstillverkning 2014

                              Råstålstillverkning 2015 (13)

                              Teoretisk överskottskapacitet 2015 (13)

                              Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014

                              Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2015

                              Ryssland

                              90 000

                              71 461

                              70 898

                              19 102

                              26 898

                              27 509

                              Kina

                              1 153 098

                              822 750

                              803 825

                              349 273

                              317 387

                              322 259

                              Ukraina

                              42 500

                              27 170

                              22 968

                              19 532

                              7 867

                              6 314

                              Iran

                              28 850

                              16 331

                              16 146

                              12 704

                              8 276

                              7 872

                              Brasilien

                              49 220

                              33 897

                              33 256

                              15 964

                              14 229

                              13 388

                        De ovannämnda uppdaterade produktionssiffrorna för 2015 för den likadana produkten visar att det berörda landet överträffar alla andra stora exporterande länder stort. De ovannämnda uppdaterade kapacitetssiffrorna för råstål visar också att endast Kina har en så väldig överskottskapacitet (nästan 350 miljoner ton 2015 jämfört med 317 miljoner ton 2014, vilket framgår av tabellen i skäl 185 i förordningen om provisorisk tull).
                  Kommissionen upprepade därför att överkapaciteten i Kinas ståltillverkning utgör en viktig indikator på att det finns en nära förestående risk för skada för unionsindustrin.

                  (72)

                  Uppgifter om och prognoser för den kinesiska kapaciteten för råstål och den berörda produkten som blev tillgängliga efter juli 2016 visade dessutom fortfarande samma inkonsekvenser.

                              a)

                              Å ena sidan fick kommissionen obekräftad information om att Kina tydligen började minska sin överkapacitet. I detta avseende rapporterade EU:s delegation i Peking att en biträdande direktör för China Iron and Steel Association (CISA) förklarade att Kina sannolikt kommer att skära ned 70 miljoner ton av överkapaciteten för stål under 2016 (uttalande av den 28 oktober 2016). Baosteel Group och Wuhan Steel Group meddelade dessutom att de slutförde sina planerade kapacitetsnedskärningar för 2016 redan i oktober 2016 (uttalande av den 24 oktober 2016).

                              b)

                              Å andra sidan uppskattar OECD i färska prognoser (14) att den kinesiska överkapaciteten kommer att öka ännu mer under 2016, 2017 och 2018. Den kinesiska sidan fortsatte att undvika att delta i en bilateral plattform mellan unionen och Kina för övervakning av överskottskapaciteten. I den trettonde femårsplanens ”anpassnings- och uppgraderingsplan för stålindustrin” (2016–2020) förutses dessutom en prognos för råstålstillverkningsvolymen på 750–800 miljoner ton 2020 och en minskning av kapaciteten för råstålstillverkning med 100–150 miljoner ton till 2020. I planen uppmuntras även stålföretag med god ställning att söka sig utomlands och starta ståltillverkningsbaser samt bearbetnings- och distributionscentrum.

                        Sammanfattningsvis medger de kinesiska myndigheterna att det finns ett problem med överkapacitet i Kinas stålsektor, och trots vissa uttalanden som gjorts efter den 30 juni 2016 kommer problemet sannolikt inte att lösas inom den närmaste framtiden. Den kinesiska överkapaciteten är så väldig att det inte är realistiskt att den kan försvinna på kort eller medellång sikt.

                  (73)

                  De uppgifter om Kinas absorptionsförmåga som blev tillgängliga efter juli 2016 är begränsade. Kommissionen konstaterade dock att prognosen för Kinas efterfrågan på stål är mellan låg och ingen alls under de kommande 4–5 åren (2015–2020) eftersom investeringarna (t.ex. inom byggbranschen) är långsamma, vilket dramatiskt kommer att påverka Kinas förbrukning av färdigt stål (15).

                  (74)

                  De uppgifter om tredjeländers absorptionsförmåga som blev tillgängliga efter juli 2016 visade följande:

                              a)

                              Å ena sidan avslutade Malaysia i januari 2016 en skyddsundersökning mot Kina och vissa andra länder angående varmvalsade ringar, och Turkiet avslutade i april 2016 en antidumpningsundersökning angående import av varmvalsade ringar från Kina, Frankrike, Japan, Rumänien, Ryssland, Slovakien och Ukraina.

                              b)

                              Å andra sidan införde Indien nyligen slutgiltiga tullar i en undersökning om skyddsåtgärder angående varmvalsade plåtar och plattor av legerat och olegerat stål. Dessutom inledde Brasilien en antisubventionsundersökning angående import av varmvalsat platt kolstål. Avslutningsvis har turkiska tillverkare ingett nya antidumpnings- och utjämningsframställningar mot import av varmvalsade ringar, bland annat med ursprung i Kina. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter informerade i detta sammanhang en berörd part kommissionen om att de turkiska myndigheterna under tiden hade inlett en ny dumpningsundersökning den 21 december 2016, som omfattade grovplåt och vissa typer av varmvalsade platta stålprodukter.

                        På grundval av denna uppdaterade information är det osannolikt att tredjeländer kan absorbera en ökning av den kinesiska exporten till följd av den stora mängden fri tillgänglig kapacitet i Kina. Även om den kinesiska exporten till tredjeländer förblir oförändrad kommer unionsmarknaden om inga åtgärder införs sannolikt att fortsätta vara ett av de främsta målen för kinesisk dumpad export.

            4.2.2   Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull och efter det slutliga meddelandet av uppgifter

                  (75)

                  Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull hänvisade klaganden till att Kina sedan 2008 har aviserat flera planer för att hantera överkapaciteten på stål, men ingen av planerna har lyckats. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade klaganden att Kinas tidigare försök att begränsa överkapaciteten på stål också har misslyckats. Till följd av detta kommer den kinesiska regeringen enligt den berörda parten sannolikt inte att kunna åtgärda den väldiga överkapacitet som har påverkat stålsektorn i många år, och som den utan resultat har försökt att lösa ett antal gånger tidigare.

                  (76)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter nämnde en annan part däremot att den kinesiska regeringen nyligen har meddelat att den har uppfyllt sina mål för minskad kapacitet inom stålsektorn 2016, och att den var fast besluten att ytterligare minska kapaciteten inom stålsektorn.

                  (77)

                  Vad gäller argumentet att den kinesiska regeringen konsekvent har misslyckats med att minska den väldiga överkapaciteten på stål är kommissionen skyldig att göra en framåtblickande analys i ärenden som rör risk för skada. Kommissionen ansåg därför att klagandens uttalanden var irrelevanta, eftersom de rör det förflutna och inte kan användas för att utläsa den kinesiska regeringens framtida agerande.

                  (78)

                  I fråga om den andra berörda partens motsatta argument om minskningen av den kinesiska kapaciteten upprepade kommissionen att tillgängliga uppgifter och prognoser för Kinas kapacitet för råstål och den berörda produkten inte är konsekventa. Kommissionen ifrågasätter inte Kinas fasta beslutsamhet att minska sin kapacitet, men faktum kvarstår att den befintliga kinesiska överkapaciteten, vilken framgår av tabell 20 i förordningen om provisorisk tull, är så väldig att det inte är realistiskt att den försvinner på kort eller medellång sikt.

                  (79)

                  I fråga om tredjeländers absorptionskapacitet påpekade en berörd part att Malaysia och Turkiet har avslutat två undersökningar om varmvalsade ringar mot Kina. Av detta drog den berörda parten slutsatsen att den påstådda sannolikheten för en omläggning av handeln till unionen har minskat.

                  (80)

                  Dessa påpekanden avvisades: Såsom nämns i skäl 74 kommer andra länder troligen att vidta åtgärder, vilket gör det osannolikt att tredjeländer skulle börja absorbera den stora kinesiska kapaciteten.

                  (81)

                  Vad gäller Kinas absorptionskapacitet inkom inga synpunkter från någon berörd part.

            4.2.3   Slutsats

                  (82)

                  Sammanfattningsvis bekräftar uppgifterna efter undersökningsperioden kommissionens slutsatser i det preliminära skedet: Med tanke på de begränsade framstegen med att skära ned den väldiga överskottskapaciteten 2016 är det sannolikt att betydande volymer av den väldiga befintliga överkapaciteten inom stålsektorn, inbegripet den likadana produkten, även i fortsättningen kommer att styras till unionsmarknaden om inga åtgärder vidtas. Den rådande överkapaciteten och den otillräckliga absorptionsförmågan hos tredjeländer eller Kina självt visar på sannolikheten för starkt ökad kinesisk export till unionen om inga åtgärder vidtas i det slutgiltiga skedet.

            4.3   Prisnivån på import

      4.3.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

                  (83)

                  Vad gäller importpriserna anges i skäl 142 i förordningen om provisorisk tull att de genomsnittliga priserna på import från det berörda landet sjönk med 33 %, från 600 euro/ton 2012 till 404 euro/ton 2015. Tabellen i skäl 145 i förordningen om provisorisk tull visar dessutom att de kinesiska priserna per enhet fortsatte att sjunka under tiden efter undersökningsperioden vid införseln på unionsmarknaden (januari–juni 2016).

                  (84)

                  Tillgängliga uppgifter om importpriserna för perioden juli–september 2016 visar att de genomsnittliga priserna på kinesisk import ökade:

                     Tabell 5

                     Genomsnittliga importpriser för den kinesiska importen under tiden efter undersökningsperioden

                              Januari 2016

                              Juni 2016

                              Juli 2016

                              Augusti 2016

                              September 2016

                              Genomsnittliga importpriser för den kinesiska importen
                              (i euro/ton)

                              326

                              308

                              371

                              367

                              370

                                 Källa: Eurostat.

                  (85)

                  Den senaste tidens ökning av de kinesiska importpriserna måste ses i följande sammanhang:

                              a)

                              De kinesiska importpriserna var inte de enda som ökade efter den 30 juni 2016. Importpriserna för andra viktiga länder som exporterar till unionen ökade också efter den 30 juni 2016.

                              b)

                              Den nivå som nåtts under de senaste tre månaderna (juli–september 2016) låg fortfarande under EU-industrins genomsnittliga tillverkningskostnader (omkring 431 euro/ton i slutet av undersökningsperioden, vilket visas i tabell 11 i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull). Trots de ökade priserna kvarstår följaktligen den stora prisnedgången, vilket försätter EU-industrin i en ohållbar situation.

                              c)

                              Ett viktigt skäl till dessa generella prisökningar för den berörda produkten är ökningen av råvarupriserna. Priserna särskilt på kokskol nästan fördubblades (till omkring 200 euro per ton) i oktober 2016, jämfört med priserna under första halvåret 2016. Orsaken till detta var den kombinerade effekten av obligatoriska minskningar av arbetstiden vid kinesiska kolgruvor och ett antal avbrott vid australiska gruvor. I detta sammanhang bör det noteras att Kina och Australien hör till de främsta kokskolproducerande länderna i världen. Den dramatiska prisökningen för kokskol visas i diagrammet nedan (16).

                     Diagram 1

                     Utveckling av priserna på kokskol

                  Därför kan det förutsättas att priserna på den berörda produkten kommer att börja öka igen när effekterna av dessa exceptionella omständigheter har avtagit.

            4.3.2   Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull

                  (86)

                  En berörd part nämnde att kommissionens analys begränsas till juni 2016, samtidigt som importpriserna för den berörda produkten har ökat kontinuerligt efter juni 2016. Parten begärde att kommissionen skulle ta hänsyn till dessa senaste uppgifter. En annan berörd part påpekade även att importpriserna nyligen började stiga.

                  (87)

                  Såsom anges i tabellen i skäl 84 bekräftade kommissionen att de kinesiska importpriserna ökade under perioden juli–september 2016. Dessa berörda parter underlät dock att nämna att priserna steg generellt på grund av ökade råvarupriser, särskilt på kokskol, vilket anges i skäl 85.

            4.3.3   Synpunkter från berörda parter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

                  (88)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade China Iron and Steel Association (CISA) sitt argument att kommissionen överträdde den allmänna principen i artikel 3.9 i grundförordningen, eftersom bestämmandet av risk för väsentlig skada ska ”grundas på fakta och inte endast på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter”. CISA hänvisade här till ”ett visst sammanhang, som enbart bygger på eventualiteter”. För det andra hävdade CISA att kommissionens uttalande om att det genomsnittliga importpriset under den senaste perioden juli–september 2016 var lägre än unionsindustrins produktionskostnader i slutet av undersökningsperioden är vilseledande, eftersom en sådan jämförelse grundas på två olika perioder, och därför inte är exakt. Liknande synpunkter mottogs från en italiensk användare och från de andra kinesiska exporterande tillverkarna. En av dessa kinesiska exporterande tillverkare nämnde att importpriserna har ökat med 13,5 % mellan januari och september 2016.

                  (89)

                  En annan kinesisk exporterande tillverkare kommenterade även att en trend med stigande importpriser är en indikation på att det inte föreligger någon risk för skada, och hänvisade i detta sammanhang till rättspraxis.

                  (90)

                  För det första, och när det gäller påståendet om att den har överträtt den allmänna principen i artikel 3.9 i grundförordningen, upprepar kommissionen att den har grundat bestämmandet på fakta, och inte på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter. Kommissionen beaktade fakta såsom uppgifterna i tabell 5 och tolkade dessa uppgifter, som visade på en prisminskning till juni 2016, och därefter en ökning, som främst berodde på en ökning av råvarupriserna, vilket förklaras i skäl 85. För det andra lämnar CISA inte heller någon rimlig alternativ förklaring till de kinesiska importprisernas utveckling. För det tredje har kommissionen inte analyserat den kinesiska prisutvecklingen som en isolerad faktor, utan har tillämpat ett brett synsätt. Den vägde och bedömde inte bara alla faktorer som anges i artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen, utan även vissa ytterligare faktorer, såsom orderingång och lönsamhet (se avsnitt 4.5) för att ha ett starkt faktaunderlag för sin övergripande bedömning.

                  (91)

                  Vad gäller påståendet att kommissionen avsiktligt vilseledde de berörda parterna genom att jämföra det genomsnittliga importpriset under perioden juli–september 2016 med unionsindustrins produktionskostnader i slutet av undersökningsperioden, gjorde kommissionen en tydlig åtskillnad mellan dessa båda perioder. I detta sammanhang är det dessutom viktigt att påpeka att uppgifterna om unionsindustrins produktionskostnader i slutet av undersökningsperioden var de senaste tillgängliga uppgifterna i detta förfarande, eftersom uppgifter om unionsindustrins produktionskostnader under perioden efter undersökningsperioden inte har samlats in. Om unionsindustrins produktionskostnader – hypotetiskt – skulle ha minskat under den senaste perioden skulle detta i alla händelser inte ogiltigförklara det faktum att de kinesiska prisnivåerna i september 2016 fortfarande skulle ha utövat en enorm prispress på unionens stålindustri.

                  (92)

                  I fråga om påståendet att kommissionen inte följde rättspraxis konstaterar kommissionen att det argumentet är ogrundat, eftersom den i det aktuella ärendet analyserade prisutvecklingen för råvaror under perioden efter undersökningsperioden, vilket framgår av skäl 85. Detta argument avvisas därför.

            4.3.4   Slutsats

                  (93)

                  Trots de ökande kinesiska importpriserna från juli 2016 och framåt och i frånvaro av andra synpunkter, vederlägger inte prisuppgifterna från tiden efter undersökningsperioden i sig slutsatsen att de kinesiska prissänkningarna har lett till en risk för skada. Denna risk för skada undanröjdes inte av den senaste tidens ökande kinesiska importpriser från juli 2016 och framåt. Såsom anges i skäl 85 sätter inte ens denna ökade prisnivå stopp för den enorma prisnedgången, som försätter EU-industrin i en ohållbar situation vid en jämförelse mellan de kinesiska priserna och unionstillverkarnas tillverkningskostnader i slutet av undersökningsperioden. Avslutningsvis drog kommissionen slutsatsen att de ökade importpriserna kanske bara är en tillfällig trend, som sannolikt upphör så snart orsakerna till prisökningarna på råvaror har avtagit. De kinesiska exporterande tillverkarna tillämpade en aggressiv prissättning på unionsmarknaden, särskilt under andra halvåret 2015 och första halvåret 2016. Om inga åtgärder vidtas, och med tanke på den väldiga kinesiska överkapaciteten av stål, inbegripet den berörda produkten, kan de kinesiska exporterande tillverkarna upprätthålla en aggressiv prisstrategi och sänka sina försäljningspriser till en minimal nivå.

            4.4   Lagerhållningens omfattning

      4.4.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

                  (94)

                  Vad gäller lagerhållningens omfattning anges i skäl 147 i förordningen om provisorisk tull att kommissionen ansåg att denna faktor inte är särskilt signifikant för analysen, eftersom unionstillverkarna huvudsakligen tillverkar på beställning, vilket gör det möjligt för dem att behålla sina lagernivåer så låga som möjligt.

                  (95)

                  När det gäller lager i Kina lyckades kommissionen inte heller denna gång få fram heltäckande uppgifter om lager för tiden efter undersökningsperioden, trots upprepade begäranden till de kinesiska samarbetsvilliga tillverkarna och egna efterforskningar

                  (96)

                  Kommissionen konstaterade dock att stållagren i 40 stora kinesiska städer enligt uppgift minskade till 8,89 miljoner ton sent i oktober 2016 från 9,41 miljoner ton sent i september 2016. Stållagren i 80 stora kinesiska stålverk uppgick dessutom till 13,46 miljoner ton sent i september 2016 (17), jämfört med 16,07 miljoner ton sent i september 2015.

            4.4.2   Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull och efter det slutliga meddelandet av uppgifter

                  (97)

                  Inga synpunkter på lagerhållningens omfattning har mottagits från berörda parter.

            4.4.3   Slutsats

                  (98)

                  Sammanfattningsvis låg stållagringen i Kina kvar på ungefär samma nivåer efter den 30 juni 2016 som de nivåer som anges i skäl 150 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen bekräftade därför sin slutsats i skäl 151 i förordningen om preliminär tull.

            4.5   Övriga inslag: Unionsindustrins lönsamhet och orderingång i unionen

      4.5.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

                  (99)

                  Såsom anges i skäl 155 i förordningen om provisorisk tull utvecklades orderingången negativt. Dessutom visade undersökningen på en ytterligare försämring av lönsamheten för de klagande, som står för cirka 90 % av unionsindustrins sammanlagda tillverkning.
                  Tillgängliga uppgifter för perioden från juli 2015 fram till juni 2016 visar en ytterligare försämring av lönsamheten, trots en mer positiv trend (jämfört med 2015) för orderingången, enligt följande:

                     Tabell 6

                     Utveckling av de klagandes lönsamhet och orderingång

                              Beskrivning

                              2013

                              2014

                              2015

                              April 2015 till mars 2016

                              Juli 2015 till juni 2016

                              Lönsamhet

                              – 4,86 %

                              – 1,28 %

                              – 3– – 5 %

                              – 5– – 7 %

                              – 7– – 9 %

                              Orderingång

                              16 631 630

                              16 677 099

                              15 529 155

                              15 636 444

                              15 944 183

                                 Källa: Eurofer, alla uppgifter kontrollerade utom den sista kolumnen.

            4.5.2   Synpunkter från berörda parter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

                  (100)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade China Iron and Steel Association (CISA) att den ökade orderingången under perioden efter undersökningsperioden innebär att unionstillverkarna har fått fler beställningar och att unionsindustrin därför har positiva framtidsutsikter.

                  (101)

                  Kommissionen höll med om att orderingången har ökat något, men hänvisade samtidigt till de rekordförluster som klagandena ådragit sig, som också visas i samma tabell. Även om unionstillverkarna eventuellt skulle återhämta sig under den senaste perioden efter undersökningsperioden, innebär detta att återhämtningen inte skulle kompensera för de dramatiskt ökande förluster som de ådragit sig under samma period.

            4.5.3   Slutsats

                  (102)

                  Sammanfattningsvis och i frånvaro av andra synpunkter konstaterade kommissionen att lönsamheten för de klagande hade försämrats ytterligare under den senaste perioden. Bedömningen att det förelåg en risk för nära förestående skada i slutet av 2015 har således inte vederlagts. Den ytterligare försämringen av lönsamheten under hela första halvåret 2016 bekräftade snarare att kommissionens bedömning av denna indikator är korrekt.

            4.6   Förutsebarhet och snabbt ändrade förhållanden

                  (103)

                  I artikel 3.9 i grundförordningen föreskrivs följande: ”Den förändring i förhållanden som skulle kunna skapa en situation där dumpning skulle vålla skada måste klart ha kunnat förutses och måste vara nära förestående.”

                  (104)

                  Såsom anges i skäl 157 i förordningen om provisorisk tull har alla dessa faktorer analyserats och kontrollerats med avseende på undersökningsperioden. Särskilt påtagligt är att lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet nådde den ohållbara nivån – 10 % under fjärde kvartalet 2015, när den kinesiska prispressen var mest påtaglig.

                  (105)

                  Dessutom visade uppgifterna avseende tiden efter undersökningsperioden att den negativa trenden för unionens lönsamhet, som inleddes under andra halvåret 2015, fortsatte under det första halvåret 2016.

                  (106)

                  De tillgängliga uppgifterna för perioden juli–september 2016 visade en blandad bild. Även om de kinesiska importvolymerna minskade innebar överkapaciteten fortfarande en risk. Vad gäller de ökade kinesiska priserna under samma senaste period, och även om unionsindustrins produktionskostnader – hypotetiskt – skulle ha minskat under den senaste perioden kvarstår faktum att de kinesiska prisnivåerna i september 2016 fortfarande skulle ha utövat en enorm prispress på unionens stålindustri. Detta innebär att det förelåg en risk för en förutsebar och omedelbart förestående skada efter slutet av undersökningsperioden.

                  (107)

                  Kommissionen bekräftade därför slutsatsen att det fanns en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle ha skapat en situation där dumpningen skulle ha vållat skada.

            4.7   Slutsatser om risk för skada

                  (108)

                  Såsom anges i skäl 158 i förordningen om provisorisk tull började nästan alla skadeindikatorer att sjunka dramatiskt under andra halvåret 2015 trots att unionsindustrin återhämtade sig under 2014 och de två första kvartalen 2015. Undersökningen visade att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. Som en följd av detta pekar alla faktorer som bedömts inom ramen för artikel 3.9 i grundförordningen i samma riktning, i synnerhet den betydande ökningen av dumpad import under 2015 till fortsatt sjunkande priser, den stora överkapaciteten i Kina och den negativa utvecklingen av unionsindustrins lönsamhet.

                  (109)

                  De tillgängliga uppgifterna för perioden juli–september 2016 visar en blandad bild. Den kinesiska importvolymen minskade visserligen, men överkapaciteten utgjorde fortfarande ett hot och priserna låg fortfarande under unionsindustrins produktionskostnad, trots den senaste tidens ökning.

                  (110)

                  Mot bakgrund av denna analys drog kommissionen slutsatsen att det förelåg en risk för en klart förutsebar och omedelbart förestående skada för unionsindustrin i slutet av undersökningsperioden. Denna bedömning vederlades inte av ovanstående analys av utvecklingen under tiden efter undersökningsperioden.

                  (111)

                  Kommissionen avvisade dessutom CISA:s påståenden – som gjordes efter det slutliga meddelandet av uppgifter – om att kommissionens bedömning inte överensstämde med rättspraxis genom att konstatera följande två huvudsakliga skillnader mellan sin metod i det aktuella ärendet och metoden i det ärende som ledde till antagandet av rådets förordning (EG) nr 926/2009 (18).

                              —

                              För det första, och såsom nämns i skäl 119 i förordningen om provisorisk tull, befanns unionsindustrin i det aktuella ärendet vara i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att den har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

                              —

                              För det andra analyserade och bedömde kommissionen grundligt uppgifterna från perioden efter undersökningsperioden i den utsträckning det var möjligt i det aktuella ärendet för att bekräfta eller ogiltigförklara sina slutsatser, vilket den har befogenhet att göra enligt rättspraxis.

            5.   ORSAKSSAMBAND

                  (112)

                  En berörd part upprepade att Ryssland under undersökningsperioden hade den största importen till unionen och att marknadsandelen för den kinesiska importen, trots att den ökade under skadeundersökningsperioden, fortfarande låg på en mycket låg nivå, dvs. omkring 4 %. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade en annan berörd part även att den kinesiska importens låga marknadsandel på 4 % uteslöt en slutsats om orsakssamband.

                  (113)

                  Dessa påståenden behandlades redan i skälen 177–188 i förordningen om provisorisk tull. Vad gäller marknadsandelen anges dessutom i skäl 77 i förordningen om provisorisk tull att den totala marknadsandelen för den kinesiska importen till unionen ökade mer än femfaldigt under skadeundersökningsperioden.

                  (114)

                  Enligt klaganden skulle det vara lämpligt att lägga samman effekterna av den dumpade importen från Kina med den dumpade importen från de fem andra länder som omfattas av en pågående undersökning. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade klaganden denna synpunkt.

                  (115)

                  Kommissionen ansåg inte att det var möjligt i detta fall att lägga samman den dumpade importen genom att slå ihop de två undersökningarna. Uttrycket ”en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import av en produkt från mer än ett land” i artikel 3.4 i grundförordningen kräver att det antingen måste röra sig om import som omfattas av samma undersökning eller import som omfattas av två olika undersökningar samtidigt och som har samma eller till stor del överlappande undersökningsperioder. I det aktuella ärendet har de båda undersökningarna olika undersökningsperioder, med en överlappning på endast sex månader av undersökningsperioden.

                  (116)

                  Mot bakgrund av det ovanstående bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 197–198 i förordningen om provisorisk tull.

            6.   UNIONENS INTRESSE

      6.1   Unionsindustrins intresse

                  (117)

                  Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionsindustrins intresse bekräftades slutsatserna i skäl 203 i förordningen om provisorisk tull.

            6.2   Importörernas intresse

                  (118)

                  Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande importörernas intresse bekräftade kommissionen även sina slutsatser i skäl 204 i förordningen om provisorisk tull.

            6.3   Användarnas intresse

                  (119)

                  Efter det preliminära meddelandet av uppgifter påstod några användare att det inte skulle ligga i unionens intresse att vidta antidumpningsåtgärder mot det berörda landet. De påstod att antidumpningsåtgärder skulle strida mot användarnas intresse eftersom dessa åtgärder skulle

                              a)

                              ha en konkurrenshämmande effekt, och

                              b)

                              leda till ökad import av produkter tillverkade i senare led i tredjeländer.

                  (120)

                  Påståendet att antidumpningsåtgärder skulle ha en konkurrenshämmande effekt behandlades redan i skälen 205–212 i förordningen om provisorisk tull. Påståendet att antidumpningsåtgärder för den berörda produkten skulle leda till ökad import av produkter tillverkade i senare led i tredjeländer styrktes inte av relevant ytterligare information. Kommissionen avvisade därför detta argument.

                  (121)

                  Den italienska användare som var samarbetsvillig i undersökningen hävdade att skäl 210 i förordningen om provisorisk tull bör kompletteras genom att även ange antidumpningsåtgärdernas verkan på användarens vinstmarginal. I detta avseende nämnde den italienska användaren att hans vinst före skatt – i händelse av en antidumpningstull på 22,6 % – skulle minska med 2,3 procentenheter. Utifrån detta drog användaren slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ha en väsentlig inverkan på hans lönsamhet och i ännu högre grad på andra mindre icke-närstående användare som bearbetar den berörda produkten. Kommissionen bekräftade att antidumpningstullarna kommer att ha en negativ inverkan på den italienska användarens lönsamhet. Kommissionen konstaterade dock att användaren inte är helt beroende av den kinesiska importen, utan även under undersökningsperioden köpte den berörda produkten från unionstillverkare och från andra tillverkare i tredjeländer. Användarens lönsamhet skulle dessutom fortsätta att vara positiv, om än till en lägre nivå.

                  (122)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade klaganden att den italienska användarens tillväxt- och vinstresultat står i stark kontrast mot unionstillverkarnas resultat, som lider stora förluster. Kommissionen ansåg inte att detta argument ändrade analysen av inverkan på användarna. Tvärtom, unionstillverkarnas intressen beaktas redan, vilket anges i avsnitt 6.1.

                  (123)

                  Avslutningsvis kunde kommissionen inte bedöma hur införandet av åtgärder påverkade de andra användarna, eftersom de inte var samarbetsvilliga under undersökningen.

                  (124)

                  Mot bakgrund av det ovanstående och i frånvaro av andra synpunkter bekräftade kommissionen sin slutsats i skäl 213 i förordningen om provisorisk tull.

            6.4   Slutsats om unionens intresse

                  (125)

                  Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionens intresse bekräftades slutsatserna i skälen 214 – 217 i förordningen om provisorisk tull.

            7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

      7.1   Nivå för undanröjande av skada

                  (126)

                  Kommissionen valde att preliminärt fastställa vinstmålet till 7 % baserat på en OECD-undersökning som simulerar hur unionsindustrins återhämtning från den recession som orsakades av den ekonomiska och finansiella krisen 2009 kunde ha utvecklats. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna har kommissionen, vilket nämns i skäl 224 i förordningen om provisorisk tull, emellertid undersökt frågan vidare, inte bara mot bakgrund av de synpunkter som inkom efter meddelandet av uppgifter, utan även genom att begära och analysera mer information i frågan.

                  (127)

                  Efter det preliminära och det slutliga meddelandet av uppgifter kommenterade flera parter vinstmålet på 7 %. En berörd part hävdade att det var alldeles för lågt, medan en annan berörd part ansåg att det var överdrivet.

                  (128)

                  Eurofer ansåg att vinstmålet på 7 % var alldeles för lågt. För det första hävdade Eurofer att den lämpligaste metoden för att fastställa vinstmarginalen var att antingen använda uppgifter från den tidigare undersökningen om varmvalsade platta stålprodukter (från år 2000) eller stålindustrins lönsamhet under 2008. Om vinstmålet baseras på de vinster som uppnåddes år 2000 skulle vinstmålet bli 12,9 %, och om det baseras på de vinster som uppnåddes år 2008 skulle det bli 14,4 %. Eurofer hävdade att eftersom inga tekniska eller finansiella förändringar hade skett i unionen sedan 2000 skulle det vara lämpligt att använda vinsterna år 2000. Att använda vinsterna från 2008 skulle vara ett annat alternativ, eftersom kommissionen kontrollerade lönsamhetsuppgifterna för en tioårsperiod, inklusive år 2008, som var året innan finanskrisen bröt ut. Eurofer tillade att vinstmålet inte borde avse år som påverkats av antingen den ekonomiska krisen eller av dumpad import från det berörda landet. För det andra, om kommissionen avvisade båda dessa metoder, hävdade Eurofer att det vinstmål som stöddes av OECD:s undersökning från 2013 bör justeras mot bakgrund av de faktiska resultat som den europeiska industrin för varmvalsade platta stålprodukter uppnådde under undersökningsperioden. Detta skulle ge en rimlig vinstmarginal på 10 %.

                  (129)

                  Såsom förklaras i skäl 220 i förordningen om provisorisk tull konstaterade kommissionen under undersökningen att det inte är ett rimligt alternativ att basera vinstmålet på vinsten från år 2000. Även enligt det osannolika antagandet – som Eurofer påstår – att det inte har skett några tekniska eller finansiella förändringar i unionen sedan år 2000, har det åtminstone skett några ändringar av unionsmarknadens storlek sedan 2000, eftersom antalet medlemsstater har ökat under perioden 2000–2016. Av de anledningar som förklaras i skäl 222 i förordningen om provisorisk tull är det för det andra inte ett lämpligt alternativ att basera vinstmålet på vinsten år 2008, eftersom ärenden där det föreligger risk för skada kräver en framåtblickande analys. Eurofers begäran att vinstmålet skulle ökas från 7 till 10 % i den händelse målvinsten varken skulle baseras på år 2000 eller 2008 var inte tillräckligt underbyggd.

                  (130)

                  Den kinesiska exporterande tillverkaren Hebei Iron & Steel Group (19) och dess närstående importör Duferco SA hävdade att det var överdrivet, olämpligt och felaktigt att använda ett vinstmål på 7 %, av följande skäl: För det första avspeglar vinstmålet en mycket osäker uppskattning av inkomsten, och de underliggande parametrarna har förändrats under tiden. För det andra avspeglar det den lönsamhet som krävs för att hela unionens stålindustri ska överleva, inte särskilt unionens ståltillverkare av den berörda produkten. För det tredje hade kommissionen preliminärt fastställt att importen dumpades 2015, men att ingen dumpning förekom under åren 2012–2014, och de vinster som nåddes under den senare perioden låg på mellan -3,3 % (förlust) och 0,4 % (vinst). Om man däremot antar att dumpning förekom under åren 2012–2014 är det senaste år då det inte finns bevis för dumpad import av den berörda produkten 2011, då vinsterna uppgick till i genomsnitt 3,11 %. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade dessutom samma kinesiska exporterande tillverkare att denna metod uppenbart stred mot domstolens rättspraxis, eftersom andra faktorer än dumpning beaktas, och att metoden snarare är avsedd att säkerställa unionens stålindustris överlevnad.

                  (131)

                  För det första anser kommissionen att den berörda parten inte har underbyggt sina påståenden om att de underliggande parametrar som ligger till grund för undersökningen som användes för att fastställa vinstmålet på 7 % hade förändrats under tiden.

                  (132)

                  För det andra hävdade den berörda parten även att undersökningen avspeglar den lönsamhet som krävs för att hela unionens stålindustri ska överleva, inte särskilt unionens ståltillverkare av den berörda produkten. I detta avseende, vilket redan nämns i skäl 223 i förordningen om provisorisk tull, använde kommissionen, i avsaknad av andra tillförlitliga uppgifter dessa siffror för stålindustrin som helhet på den berörda produkten, eftersom varmvalsade platta stålprodukter representerar en stor andel av tillverkningen av råstål.

                  (133)

                  För det tredje och när det gäller synpunkten om att kommissionen antingen borde ha använt lönsamhetsuppgifter från perioden 2012–2014 eller från 2011, förefaller detta inte lämpligt. Vinstmålet är det pris som unionsindustrin skäligen skulle kunna räkna med under normala konkurrensförhållanden utan dumpad import. Såsom nämns i skäl 106 i förordningen om provisorisk tull kan åren 2012, 2013 och 2014 inte betraktas som år med normala konkurrensförhållanden, med tanke på efterdyningarna av euroområdets skuldkris och en vikande efterfrågan på stål under 2012. Såsom vidare konstateras i ärendet om kallvalsat stål (20) kan uppgifter för 2011 inte användas på grund av verkningarna av finanskrisen 2009, som fortfarande påverkade lönsamhetssiffrorna två år senare.

                  (134)

                  På grundval av det ovanstående bekräftade kommissionen att ett vinstmål på 7 % var den lämpligaste grunden för denna undersökning där det föreligger risk för skada. Denna ståndpunkt överensstämmer med domstolens bedömning (21) att analyser som syftar till att bestämma huruvida det finns en risk för skada per definition kräver en framåtblickande analys.

            7.2   Slutgiltiga åtgärder

      7.2.1   Tillgång till konfidentiella uppgifter

                  (135)

                  Det juridiska ombudet för en kinesisk exporterande tillverkare hävdade att den information som ges i det preliminära meddelandet av uppgifter inte ger tillverkaren möjlighet att kommentera riktigheten och relevansen av kommissionens slutsatser om dumpningsmarginal, priseffekter och beräkningar av skademarginal, inbegripet om hela försäljningen för unionstillverkarna i urvalet beaktades i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande, eller om beräkningarna endast beaktade försäljningen för de unionstillverkare som sålde produkttyper som motsvarade de produkttyper som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna. I detta sammanhang begärde den kinesiska exporterande tillverkaren klargöranden den 8 november 2016. Den 8 november 2016 och efter det slutliga meddelandet av uppgifter begärde den kinesiska exporterande tillverkaren även tillgång till viss konfidentiell information. Tillverkaren föreslog att endast de juridiska ombuden skulle ges tillgång till dessa konfidentiella uppgifter, eller alternativt att förhörsombudet skulle involveras.

                  (136)

                  Kommissionens avdelningar svarade den 8 december 2016 att kommissionen i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande endast hade beaktat motsvarande produkttyper för att jämföra den kinesiska exporterande tillverkarens försäljningsuppgifter med EU-tillverkarnas försäljningsuppgifter. I alla händelser utgjorde volymen för jämförbara produkter som såldes av unionsindustrin endast 62 % av dess totala exportvolym. I det sammanhanget fanns det en jämförbar unionsprodukt för de produkter som denna exporterande tillverkare exporterade till unionen. Kommissionens avdelningar informerade dessutom denna parts juridiska ombud om att hans begäran att få tillgång till konfidentiella uppgifter inte kunde godtas, eftersom kommissionen är skyldig att skydda konfidentialiteten för de andra berörda parternas uppgifter. Eftersom det enligt gällande lagstiftning inte finns några andra sätt att skydda konfidentialiteten och samtidigt ge parterna den information de begär, uppmanade kommissionens tjänster det juridiska ombudet att kontakta förhörsombudet så att denne kunde kontrollera de konfidentiella uppgifterna.

                  (137)

                  I detta sammanhang, och efter meddelandet av uppgifter, påpekade klaganden att kommissionen är skyldig enligt lag att skydda konfidentiella uppgifter som lämnas in av alla berörda parter. Klaganden vägrade därför att avstå från skyddet av sina konfidentiella uppgifter enligt artikel 19 i grundförordningen.

                  (138)

                  Enligt gällande unionslagstiftning, som tolkats i rättspraxis, är det inte lagligt möjligt att bevilja en part tillgång till konfidentiella uppgifter som lämnats av en berörd part utan uppgiftslämnarens samtycke, eller i händelse av tvist, inför unionens domstolar. Det enda alternativet är den kontrollmekanism som anges i artikel 15 i beslutet av Europeiska kommissionens ordförande av den 29 februari 2012 om förhörsombudets funktioner och uppdrag i vissa handelsförfaranden (22). En utfrågning med förhörsombudet ägde rum den 7 februari 2017 där man diskuterade regelverket för tillgång till konfidentiella uppgifter.

            7.2.2   Begäran om ytterligare klargöranden efter det slutliga meddelandet av uppgifter

                  (139)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hördes det rättsliga ombudet för samma kinesiska exporterande tillverkare först den 12 januari 2017 för att i detalj diskutera de begärda klargörandena. Efter detta möte upprepade ombudet i sin skriftliga inlaga från samma dag begäran om att få information om skadeberäkningarna för att ”förstå typen och omfattningen av de påstådda priseffekterna”.

                  (140)

                  Den 18 januari 2017 lämnade kommissionens avdelningar i en separat skrivelse alla klargöranden som begärts av den kinesiska exporterande tillverkaren i den utsträckning det var möjligt, dvs. utan att bryta mot den rättsliga skyldigheten enligt grundförordningen att skydda konfidentiell information. Kommissionen konstaterade dessutom att de tio produkttyper av den berörda produkten som säljs av den kinesiska exporterande tillverkaren och de produkter som säljs av unionstillverkarna motsvarar varandra till 100 %. Faktum är att bara en av de tio produkttyperna står för omkring 75 % av hans totala försäljningsvolymer i unionen under undersökningsperioden.

            7.2.3   Inbegripande av en så kallad importörsmarginal i beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande

                  (141)

                  Efter det preliminära och det slutliga meddelandet av uppgifter bestred en kinesisk exporterande tillverkare kommissionens sätt att beräkna skademarginalen. Denna berörda part hävdade att de kinesiska försäljningspriserna måste justeras med en så kallad importörsmarginal, dvs. inklusive tullklarering, hantering, finansiering, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst (till ett belopp av 5 %). På så sätt skulle importörens pris fritt från lager inbegripa liknande kostnadselement som unionsindustrins motsvarande försäljningspris fritt fabrik. Den berörda parten hävdade dessutom att kommissionen endast använde ett landningspris (dvs. utan justering för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst), vilket inte är tillräckligt för att göra en lämplig jämförelse mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas och unionstillverkarnas respektive priser i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande. För att styrka detta argument hänvisade den berörda parten till två förordningar om provisorisk tull, båda över 20 år gamla. Denna kinesiska exporterande tillverkare hävdade även att kommissionen hade bortsett från att exportpriset vid unionens gräns skulle påverkas av förbindelsen mellan exportören och importören. Genom att göra så skulle kommissionen i slutänden använda internpriserna mellan de närstående företagen som grund för jämförelsen med unionsindustrins pris fritt fabrik.

                  (142)

                  Kommissionen avvisade detta påstående av följande skäl: Syftet med att beräkna en skademarginal är att avgöra om det räcker att tillämpa en lägre tullsats (än den som bygger på dumpningsmarginalen) på exportpriset för den dumpade importen för att undanröja den skada som den dumpade importen orsakat. Denna bedömning bör grundas på exportpriset vid unionens gräns, vilket anses vara jämförbart med unionsindustrins pris fritt fabrik. Den metod som kommissionen har använt för att jämföra uppgifter för de kinesiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande garanterar tvärtom att de exporterande tillverkarna och unionstillverkarna behandlas lika. Kommissionen ansåg att fastställandet av relevant importpris för beräkning av prisunderskridande och målprisunderskridande inte bör påverkas av huruvida exporten sker till närstående eller oberoende verksamheter i unionen. Därför är det pris som ska beaktas priset på den berörda produkten i unionen, och inte priset till vilket importerat material sedan återförsäljs av importerande tillverkare i unionen. Kommissionen hänvisar dessutom till skäl 144 i denna förordning. Kommissionen ansåg därför att denna metod var korrekt.

            7.2.4   Analog tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen

                  (143)

                  Klaganden påpekade att kommissionen borde tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen när den fastställde exportpriserna för försäljning via närstående importörer i beräkningen av skademarginalen. Denna berörda part påpekade även att kommissionen i det preliminära meddelandet av uppgifter, till skillnad från ärendet med kallvalsat stål, inte uttryckligen bekräftar att denna metod användes.

                  (144)

                  Kommissionen bekräftade att syftet med att beräkna en skademarginal är att avgöra om det räcker att tillämpa en lägre tullsats (än den som bygger på dumpningsmarginalen) på exportpriset för den dumpade importen för att undanröja den skada som den dumpade importen orsakat. Denna bedömning bör grundas på exportpriset vid unionens gräns, vilket anses vara jämförbart med unionsindustrins pris fritt fabrik. När det gäller exportförsäljning via närstående importörer konstrueras exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter justering i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Eftersom exportpriset är en nödvändig beståndsdel i beräkningen av skademarginalen och eftersom denna bestämmelse i grundförordningen är den enda bestämmelse som ger vägledning om konstruktionen av exportpriset, är det motiverat att tillämpa denna bestämmelse analogt.

                  (145)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade CISA att man var förvånad över att kommissionen tillämpade artikel 2.9 i grundförordningen analogt. CISA hävdade att detta stred mot artikel 2.9 i grundförordningen i sig, och utgjorde ett uppenbart fel i bedömningen. CISA hävdade dessutom att minst en av de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet exporterade via närstående importörer, och att dess slutgiltiga tull därför var för högt angiven.

                  (146)

                  För det första upprepade kommissionen att artikel 2.9 är den enda bestämmelsen i grundförordningen som ger vägledning om hur exportpriset ska konstrueras. Det är därför motiverat att tillämpa den på beräkningar av skademarginaler. För det andra, och tvärtemot vad som påstås, har kommissionen i sina senaste ärenden haft som praxis att konsekvent (23) tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen analogt vid beräkningar av skademarginaler. För det tredje är syftet med en beräkning av skademarginalen inte att mäta i vilken omfattning försäljningen för närstående importörer vållar unionstillverkarna skada, utan huruvida exporten från den kinesiska exporterande tillverkaren har en sådan skadevållande verkan genom prisunderskridande och målprisunderskridande gentemot unionstillverkarnas priser. Därför är det pris som ska beaktas priset på den berörda produkten i unionen, och inte priset till vilket importerat material sedan återförsäljs av importerande tillverkare i unionen. Sammanfattningsvis bekräftade kommissionen att den har använt denna metod för att fastställa exportpriserna för försäljning via närstående importörer.

            7.2.5   Den period som ska användas för beräkningen av skademarginal i undersökningar om risk för skada

                  (147)

                  Klaganden kritiserade att kommissionen preliminärt hade tillämpat en standardmetod för väsentlig skada genom att använda den genomsnittliga skademarginalen för hela undersökningsperioden (dvs. år 2015). Klaganden hävdade att denna metod inte är korrekt, eftersom marginalerna för risk för skada måste avspegla risken, och när risken förverkligas längre fram under undersökningsperioden måste skademarginalen avspegla riskens konkreta verkan. För att effektivt undanröja effekterna av risken för skada bör kommissionen undersöka de delar av undersökningsperioden då risken för skada började förverkligas. I detta sammanhang påpekade klaganden att risken för skada började påverka unionens stålindustri från andra halvåret 2015 och framåt. Därför bör endast andra halvåret 2015 användas för beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. Klaganden påpekade även att syftet med undersökningar om risk för skada är att kommissionen ska kunna agera effektivt och förebyggande innan risken för skada verkligen vållar skada. Om kommissionen inte ville ändra sin metod för att beräkna marginalen för (risk för) skada, måste industrierna vänta längre, tills de lider skada i ett helt år, innan de kan begära skydd mot dumpad import för att få en realistisk skademarginal. Ett sådant agerande skulle skada arbetstillfällen och industriverksamhet på unionsmarknaden, och skulle även undergräva syftena med klagomål om risk för skada.

                  (148)

                  Efter en detaljerad analys av klagandens argument erinrade kommissionen om att den hade dragit den preliminära slutsatsen att det fanns en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle kunna skapa en situation där dumpningen skulle vålla skada. I detta sammanhang hänvisade kommissionen till skälen 157, 159 och 198 i förordningen om provisorisk tull, där det anges att nästan alla skadeindikatorer började sjunka dramatiskt under andra halvåret 2015 trots att unionsindustrin återhämtade sig under 2014 och de två första kvartalen 2015. Undersökningen avslöjade att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. I skäl 163 i förordningen om provisorisk tull anges vidare att mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den ständigt ökande mängden dumpad import till ständigt sjunkande priser och å andra sidan unionsindustrins minskade marknadsandel och sjunkande priser som ledde till ytterligare förluster, särskilt från och med andra halvåret 2015, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen påverkade unionsindustrins situation negativt.

                  (149)

                  För det andra och när det gäller sakfrågan fastställde kommissionen, vilket anges i skäl 157 i förordningen om provisorisk tull, att denna negativa trend inleddes under andra halvåret 2015 och ledde till en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle komma att skapa en situation där dumpningen skulle vålla skada om inga åtgärder vidtogs. Detta överensstämmer med kommissionens ståndpunkt i skäl 113 i förordningen om provisorisk tull, om att unionstillverkarna delvis kunde återhämta sig under 2014 och första halvåret 2015. Andra halvåret 2015 avspeglar därför på ett bättre sätt den verkliga effekten av den risk för skada för unionsindustrin som bör undanröjas.

                  (150)

                  För det tredje har domstolen förklarat att analyser av uppgifter från tiden efter undersökningsperioden är särskilt lämpliga i undersökningar som syftar till att bestämma huruvida det finns en risk för skada, vilket per definition innebär en framåtblickande analys. Kommissionen anser att andra halvåret 2015 förefaller motsvara detta krav på ett bättre sätt, eftersom denna period ligger närmare den framtida utvecklingen än hela undersökningsperioden.

                  (151)

                  För det fjärde skulle en beräkning på grundval av hela undersökningsperioden, oavsett om det fanns tecken på negativa trender, undergräva syftet med en undersökning om risk för skada, nämligen att agera effektivt och förebyggande innan risken för skada har vållat skada.

                  (152)

                  Av samtliga ovanstående skäl godtog kommissionen åsikten att perioden för att beräkna skademarginalerna i detta ärende bör baseras på andra halvåret 2015, och inte på hela undersökningsperioden.

                  (153)

                  Till följd av detta begärde kommissionen ytterligare uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna. Kommissionen mottog ytterligare kvartalsvisa uppgifter för undersökningsperioden om tillverkningskostnad per produkttyp från de unionstillverkare som ingick i urvalet och kontrollerade sedan dessa uppgifter. Kontrollen avsåg enbart de ytterligare uppgifter som lämnades och som inte begärts in tidigare för att säkerställa att de uppgifter som kommissionen till slut grundade sina resultat på var pålitliga.

                  (154)

                  Eftersom samarbetsnivån ansågs vara hög beräknades den slutgiltiga skademarginalen för Kina för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet som genomsnittet för tre exporterande tillverkare/företagsgrupper i urvalet. Den slutgiltiga skademarginalen för icke samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare fastställdes till nivån för den högsta marginalen för tre samarbetsvilliga företag/företagsgrupper.

                  (155)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade CISA att hela undersökningsperioden användes som grund för att beräkna unionsindustrins målpris per enhet, medan endast sex månader av undersökningsperioden användes för att bedöma unionens försäljningspris per enhet vid fri omsättning till de kinesiska exporterande tillverkare som tillhör Shagang Group. Till följd av detta uppmanade CISA kommissionen att räkna om båda faktorerna med användning av tillgängliga uppgifter för samma period.

                  (156)

                  Efter en analys befanns denna kommentar vara korrekt. Kommissionen räknade därför om unionsindustrins målpris per enhet för de kinesiska exporterande tillverkare som tillhör Shagang Group med hjälp av uppgifter om produktionskostnaderna för samma period (andra halvåret 2015) som den period som använts för beräkningen av försäljningspriset per enhet vid fri omsättning i unionen för alla kinesiska exporterande tillverkare.

                  (157)

                  Den reviderade beräkningen ledde till slutsatsen att skademarginalerna för de företag som tillhör Shagang Group minskade från 36,6 till 35,9 %.

                  (158)

                  Kommissionen såg dessutom över de inledande beräkningarna av skademarginalerna för de två andra kinesiska exporterande tillverkarna. Den inledande beräkningen för Hebei-gruppen bedömdes vara korrekt, men översynen av den inledande beräkningen för Bengang Steel Plates Co., Ltd, visade att den innehöll följande skrivfel:

                              —

                              En produkttyp hade felaktigt undantagits från den inledande beräkningen. Denna produkttyp inbegreps därför i den reviderade beräkningen, eftersom den både säljs av unionstillverkarna och av Bengang Steel Plates Co., Ltd

                              —

                              Ett fåtal värden i uppgifterna från unionsindustrin hade länkats fel i beräkningsbladet.

                        Till följd av de ovannämnda effekterna ökade skademarginalen för denna kinesiska exporterande tillverkare till 28,1 % (i stället för 25,5 %).

                  (159)

                  Den reviderade beräkningen av unionsindustrins mål för sitt enhetspris meddelades både till Shagang Group och Bengang Steel Plates Co., Ltd, den 16 januari 2017. Eftersom unionsindustrins målpris var den enda faktor som ändrades jämfört med kommissionens slutliga meddelande av uppgifter av den 22 december 2016, uppmanades båda berörda parter att kommentera dessa begränsade ytterligare meddelanden av uppgifter senast den 18 januari 2017. Inga synpunkter inkom dock till detta datum.

                  (160)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade en kinesisk exporterande tillverkare även att den inte var övertygad om att de angivna skälen för att endast använda uppgifter som täckte andra halvåret 2015 skulle avspegla riskens verkan på ett lämpligare sätt. Tillverkaren hävdade även att en selektiv användning av perioden för beräkningen av skademarginalen skulle leda till att jämförelsen av dumpnings- och skademarginalerna i förhållande till regeln om lägsta tull blir ologisk och snedvridande, och att detta skulle leda till högre marginaler än om hela året 2015 hade använts. Tillverkaren begärde därför att kommissionen skulle använda en tolvmånadersperiod för att beräkna skademarginalen, liknande den period som använts för att beräkna dumpningsmarginalerna. Liknande kommentarer mottogs från den italienska användaren, som tillade att en selektiv användning av uppgifter om en del av undersökningsperioden inte möjliggör en objektiv bedömning av graden av undanröjande av skada i det aktuella ärendet.

                  (161)

                  En liknande kommentar mottogs från CISA och två kinesiska exporterande tillverkare, som båda hävdade att valet att använda en sexmånadersperiod strider mot rättssäkerheten och rimliga förväntningar. Medan den andra kinesiska exporterande tillverkaren främst hävdade att begränsningen av uppgiftsuppsättningen till en sexmånadersperiod inte kan anses utgöra positivt bevis i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen, hänvisade CISA till punkt 5.1 i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet, där det anges att ”undersökningen av subventionering och skada omfattar perioden 1 januari 2015–31 december 2015” och till rättspraxis.

                  (162)

                  En kinesisk exporterande tillverkare nämnde även att det är kommissionens etablerade praxis att avstå från att använda uppgifter som endast avser en del av undersökningsperioden, och att den metod som används i det aktuella ärendet inte överensstämmer med rekommendationen från WTO:s antidumpningskommitté om att ”perioden för uppgiftsinsamling (…) bör omfatta hela uppgiftsinsamlingsperioden för dumpningsundersökningen”.

                  (163)

                  Kommissionen avvisade alla dessa argument enligt följande. För det första bestäms dumpning och skada på grundval av en undersökningsperiod och en skadeundersökningsperiod, som fastställs enligt de relevanta bestämmelserna i grundförordningen och anges i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet. I grundförordningen anges emellertid ingen särskild metod för beräkningen av skademarginal vid tillämpning av regeln om lägsta tull. För det andra föreskriver grundförordningen inte heller några särskilda kriterier för fastställandet av den period under vilken kriterierna för beräkningen av skademarginalen bedöms. I det aktuella ärendet ansåg kommissionen att den valda perioden avspeglar de särskilda omständigheterna i ärendet och är lämplig för en framåtblickande analys. För beräkningen av skademarginalen använde kommissionen dessutom samma sexmånadersperiod för att jämföra exportpriset och målpriset så att den kunde försäkra sig om att bedömningen var objektiv.

                  (164)

                  Med hänsyn till de frågor som nämns i skälen 135–163 och i frånvaro av andra synpunkter omräknades de slutgiltiga skademarginalerna med användning av uppgifterna för andra halvåret 2015. De slutgiltiga marginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande: Här visas även slutgiltiga tullsatser.

                     Tabell 7

                     Slutgiltiga marginaler och tullsatser

                              Kinesiska exporterande tillverkare

                              Slutgiltig dumpningsmarginal

                              Slutgiltig skademarginal

                              Slutgiltig tullsats

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd

                              97,3 %

                              28,1 %

                              28,1 %

                              Hesteel Group Co., Ltd

                              95,5 %

                              18,1 %

                              18,1 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              35,9 %

                              35,9 %

                              Andra samarbetsvilliga företag

                              100,5 %

                              27,3 %

                              27,3 %

                              Alla övriga företag

                              106,9 %

                              35,9 %

                              35,9 %

                  (165)

                  Ovanstående skademarginaler avrundades nedåt, om så var lämpligt, till närmaste tiondel enligt synpunkter från en exporterande tillverkare efter det slutliga meddelandet av uppgifter.

                  (166)

                  De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och som tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika rättsliga enheter som anges. Import av den berörda produkten som tillverkats av andra företag vars namn inte uttryckligen omnämns i artikeldelen i denna förordning, däribland enheter som är de företag närstående som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser utan omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”.

                  (167)

                  Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör sändas till kommissionen (*1) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer denna förordning i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

                  (168)

                  ”Hebei Iron & Steel Group Co., Ltd” ändrade sitt namn till ”Hesteel Group Co., Ltd” under undersökningen. Några av dess närstående företag har också ändrat sina namn. Kommissionen bekräftade dessa namnändringar och ändrade artikel 1.2 i enlighet med detta.

                  (169)

                  För att minimera risken för ett kringgående anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningsåtgärderna. Dessa särskilda åtgärder omfattar bland annat följande: uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag.

            7.3   Återställande av preliminära tullar

                  (170)

                  Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen inte slutgiltigt kan ta ut de provisoriska tullarna enligt artikel 10.2 i grundförordningen om det inte kan bevisas att situationen, om inga åtgärder hade vidtagits, skulle ha utvecklats till väsentlig skada före införandet av slutgiltiga åtgärder.

                  (171)

                  Mot bakgrund av slutsatserna i det aktuella ärendet och enligt artikel 10.2 i grundförordningen anser kommissionen att de belopp som säkras genom den provisoriska antidumpningstull som införs genom förordningen om provisorisk tull bör återställas.

                  (172)

                  De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

            HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
      Artikel 1
      1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag med ursprung i Folkrepubliken Kina.
      Den berörda produkten omfattar inte

                  —

                  produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

                  —

                  produkter av verktygsstål och snabbstål,

                  —

                  produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

                  —

                  produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

            Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-nr 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nr 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nr 7226191090), 7226 91 91 och 7226 91 99.
      2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

                  Land

                  Företag

                  Slutgiltig tullsats

                  Taric-tilläggsnummer

                  Kina

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd

                  28,1 %

                  C157

                  Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

                  18,1 %

                  C158

                  Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch  (24)

                  18,1 %

                  C159

                  Hesteel Co., Ltd Chengde Branch  (25)

                  18,1 %

                  C160

                  Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd

                  35,9 %

                  C161

                  Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd

                  35,9 %

                  C162

                  Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I

                  27,3 %

                  Se bilaga

                  Alla övriga företag

                  35,9 %

                  C999

            3.   De individuella antidumpningstullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå hans eller hennes namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag, undertecknad, intygar härmed att (volymen) av varmvalsade platta produkter av stål som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (det berörda landet). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen som gäller för ”Alla övriga länder” tillämpas.
      4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
      5.   Om en ny exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget

                  1)

                  inte exporterade den produkt som beskrivs i punkt 1 till unionen under perioden den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (undersökningsperioden),

                  2)

                  inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införs genom denna förordning,

                  3)

                  faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,

            får punkt 2 ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således omfattas av en individuell tull som inte överstiger den vägda genomsnittliga tullsatsen på 27,3 %.
      Artikel 2
      De belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska antidumpningstullar enligt genomförandeförordning (EU) 2016/181 (26) ska återställas slutgiltigt.
      Artikel 3
      Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

         Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
         Utfärdad i Bryssel den 5 april 2017.

               På kommissionens vägnar

            Jean-Claude JUNCKER

               Ordförande

         (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

         (2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 272, 7.10 2016, s. 33).

         (3)  EUT C 58, 13.2.2016, s. 9.

         (4)  Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 172, 13.5.2016, s. 29).

         (5)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina (EUT C 246/08, 7.7.2016, s. 7).

         (6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/865 av den 31 maj 2016 om inledande av en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2015/2384 på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av något modifierad aluminiumfolie från Folkrepubliken Kina och om registrering av sådan import (EUT L 144, 1.6.2016, s. 35).

         (7)  Förfaranden för genomförande av den gemensamma handelspolitiken – Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 459, 9.12.2016, s. 17).

         (8)  EUT L 23, 29.1.2016, s. 16.

         (9)  EUT L 210, 4.8.2016, s. 1.

         (10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1329 av den 29 juli 2016 om uttag av den preliminära antidumpningstullen på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen (EUT L 210, 4.8.2016, s. 27).

         (11)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt Europeiska investeringsbanken, Bryssel, 16.3.2016, COM(2016) 155 final, Stål: Bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU.

         (12)  Källa för uppgifter om kapacitet [OECD: OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, den 5 september 2016, Directorate for Science, Technology and Innovation, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity, Annexe, s. 7 ff.]

         (13)  Källa för uppgifter om tillverkning [World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016, tabell 1 på sidorna 1 och 2, och tabell 13 på sidan 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html]

         (14)  Rapport från OECD:s stålkommitté, den 8–9 september 2016, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity.

         (15)  Richard Lu, den 15 juli 2016, The downside Chinese steel demand scenario: gory details, http://www.crugroup.com/about-cru/cruinsight/The_downside_Chinese_steel_demand_scenario_gory_details.

         (16)  http://www.businessinsider.com.au/is-it-a-bird-a-plane-no-its-the-coking-coal-price-2016-10
      https://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-23/goldman-says-higher-coking-coal-prices-are-here-to-stay

         (17)  Utdrag från Worldsteels månatliga uppdatering beträffande den kinesiska stålindustrin, oktober 2016.

         (18)  Rådets förordning (EG) nr 926/2009 av den 24 september 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 262, 6.10.2009, s. 19).

         (19)  Såsom förklaras i skäl 168 ändrade ”Hebei Iron & Steel Group” sitt namn till ”Hesteel Group Co., Ltd” under undersökningen. Dess närstående företag har också ändrat sina namn. Kommissionen bekräftade dessa namnändringar och ändrade artikel 1.2 i enlighet med detta.

         (20)  EUT L 210, 4.8.2016, s. 1.

         (21)  Domstolens dom av den 7 april 2016 i mål C-186/14, punkt 72, som bekräftar förstainstansrättens dom av den 29 januari 2014 i mål T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd mot Europeiska unionens råd, punkt 71.

         (22)  EUT L 107, 19.4.2012, s. 5.

         (23)  Se exempelvis följande fall:

                  —

                  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 217/2013 av den 11 mars 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om uttag av den preliminära tull som införts på import av viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 69, 13.3.2013, s. 11).

                  —

                  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1953 av den 29 oktober 2015 om införande av en definitiv antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea (EUT L 284, 30.10.2015, s. 109).

         (*1)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

         (24)  Tidigare ”Hebei Iron & Steel Co., Ltd Tangshan Branch”.

         (25)  Tidigare ”Hebei Iron & Steel Co., Ltd Chengde Branch”.

         (26)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/181 av den 10 februari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen (EUT L 37, 12.2.2016, s. 1).

         BILAGA

                     Land

                     Namn

                     Taric-tilläggsnr

                     Folkrepubliken Kina

                     Angang Steel Company Limited

                     C150

                     Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

                     C151

                     Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd

                     C147

                     Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd

                     C163

                     Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

                     C164

                     Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

                     C165

                     Rizhao Steel Wire Co., Ltd

                     C166

                     Rizhao Baohua New Material Co., Ltd

                     C167

                     Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd

                     C168

                     Wuhan Iron & Steel Co., Ltd

                     C156