title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1188 av den 3 juli 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

text:
               4.7.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 171/168

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1188
   av den 3 juli 2017
   om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
   av följande skäl:
   1.   FÖRFARANDE

   1.1   Gällande åtgärder

               (1)

               Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

               (2)

               Rådet har även, till följd av en antisubventionsundersökning, genom genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 (3) infört en slutgiltig utjämningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina.

               (3)

               Antidumpningsåtgärderna infördes i form av en värdetull med en tullsats på mellan 8 % och 35,1 % på import från individuellt namngivna exportörer, med en övrig tullsats på 27,1 %.

               (4)

               Den 8 augusti 2011 lämnade de kinesiska tillverkarna Gold East Paper Co. Ltd och Gold Huasheng Paper Co. Ltd (nedan kallad APP-gruppen) in en ansökan om upphävande av både genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 och (EU) nr 452/2011 i de delar som rör sökandena (4). I domar av den 11 september 2014 ogillade tribunalens tredje avdelning företagens talan i båda målen.

         1.2   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

               (5)

               Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina snart skulle komma att löpa ut (5) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

               (6)

               Begäran ingavs av fem unionstillverkare (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group och Sappi Europe SA), nedan gemensamt kallade sökande, som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av bestruket finpapper.

               (7)

               Begäran grundades på påståendet att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

         1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

               (8)

               Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång offentliggjorde kommissionen den 13 maj 2016 i Europeiska unionens officiella tidning
                   (6) (nedan kallad tillkännagivandet om inledande) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

      Parallell undersökning

               (9)

               Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning den 13 maj 2016 (7) offentliggjorde kommissionen även inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (8) av gällande slutgiltiga utjämningstullar när det gäller import till unionen av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina.

         1.4   Undersökningen

      Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

               (10)

               Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

      Berörda parter

               (11)

               I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta.

               (12)

               Kommissionen meddelade även att den planerade att använda Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna) som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Samma land användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Därför informerade kommissionen myndigheter och tillverkare i Förenta staterna om inledandet och uppmanade dem att delta.

               (13)

               Dessutom informerade kommissionen myndigheterna i Brasilien, Indien, Indonesien, Japan, Sydkorea, Norge och Schweiz om inledandet av undersökningen, och begärde uppgifter om tillverkningen och försäljningen av visst bestruket finpapper i dessa länder. Därefter sände den skrivelser till alla kända tillverkare av bestruket finpapper i dessa länder, i vilka den bad dessa att samarbeta i översynen. Ett frågeformulär för jämförbart land var bifogat till dessa skrivelser.

               (14)

               De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Samtliga berörda parter blev på begäran hörda av kommissionen.

      Stickprovsförfarande

   a)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

               (15)

               I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

               (16)

               För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen alla 36 kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

               (17)

               En exporterande kinesisk tillverkare lämnade den information till grund för stickprovsförfarandet som efterfrågades i bilaga I till tillkännagivandet om inledande (9). Vid en utfrågning den 8 juni 2016 informerade dock samma grupp av exporterande tillverkare kommissionen om att man inte hade för avsikt att besvara frågeformuläret. Detta förklarades genom att det inte hade exporterats något till unionsmarknaden under översynsperioden och att koncernen hade en komplex struktur. Alla kända berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna underrättades om följderna av bristande samarbete, och att kommissionen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, får träffa sina avgöranden på grundval av bästa tillgängliga uppgifter.

         b)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

               (18)

               I tillkännagivandet om inledandet angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och produktionsvolymen, och tog även hänsyn till den geografiska spridningen. Det preliminära urvalet bestod av tre grupper av unionstillverkare. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. En av de unionstillverkare som ingick i det preliminära urvalet informerade kommissionen om att den inte skulle ha möjlighet att svara på frågeformuläret. Kommissionen mottog också ett klargörande om att två andra parter i urvalet var grupper som bestod av flera tillverkare. Följaktligen modifierade kommissionen urvalet genom att ersätta den icke-samarbetsvilliga tillverkaren med den näst största tillverkaren sett till försäljningsvolym och tillverkning, samt välja de största tillverkarna i de andra två grupperna med preliminärt utvalda tillverkare. Eftersom kommissionen inte erhöll några kommentarer om det modifierade urvalet under tidsfristen fastställde den urvalet med dessa modifieringar. Det slutliga urvalet svarade för över 30 % av unionsindustrins totala tillverkning under översynsperioden, och ansågs därför vara representativt för unionsindustrin.

         c)   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

               (19)

               För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

               (20)

               Kommissionen kontaktade fem potentiella importörer, men ingen av dem svarade på stickprovsformuläret.

      Jämförelseland

               (21)

               I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Förenta staterna som möjligt jämförbart land och uppmanade parterna att lämna synpunkter. I den ursprungliga undersökningen användes Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land.

               (22)

               Kommissionen bad tillverkare av den likadana produkten i Förenta staterna, Brasilien, Indien, Indonesien, Japan, Norge, Sydkorea och Schweiz att lämna information. En tillverkare i Förenta staterna samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret.

               (23)

               Det framgick av undersökningen att det råder konkurrens på den amerikanska marknaden för bestruket finpapper: ungefär 50 % av behovet på denna marknad tillgodoses genom lokal tillverkning och resten genom import från tredjeländer. Antidumpningstullar har införts mot Kina och Indonesien, men andra tillverkande länder kan fritt exportera till Förenta staterna.

               (24)

               Följaktligen drogs precis som i den ursprungliga undersökningen slutsatsen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

      Frågeformulär

               (25)

               Kommissionen skickade inget frågeformulär till den icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som nämns i skäl 17, eftersom denna redan hade meddelat att den inte avsåg att svara.

               (26)

               Kommissionen skickade frågeformulär till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet samt till alla kända tillverkare i jämförbara länder.

               (27)

               Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkarna som ingick i urvalet och från en tillverkare i ett jämförbart land (Förenta staterna).

      Kontrollbesök

               (28)

               Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång för fastställandet av huruvida dumpning förelåg, skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes vid följande företag:

                           a)

                           Unionstillverkare

                                       —

                                       Burgo Group SpA, Altavilla Vicentina, Italien

                                       —

                                       Condat (Lecta Group), Barcelona, Spanien

                                       —

                                       Sappi Europe SA, Bryssel, Belgien för Sappi Austria Produktions GmbH&Co KG, Gratkorn, Österrike

                           b)

                           Tillverkare i det jämförbara landet

                                       —

                                       S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, Förenta staterna

         2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   2.1   Berörd produkt

               (29)

               Den berörda produkten är visst bestruket finpapper, det vill säga papper eller papp som är bestruket på ena eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men högst 400 g/m2 och en ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), med ursprung i Kina (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 och ex 4810 99 80 (Taric-nummer 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 och 4810998020).

               (30)

               Den berörda produkten omfattar inte

                           —

                           Rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som när de provas enligt provningsstandarden ISO 3783:2006 om bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning.

                           —

                           Flerskiktspapper och flerskiktskartong.

         2.2   Likadan produkt

               (31)

               Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

                           —

                           Den berörda produkten.

                           —

                           Produkten tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden i Kina.

                           —

                           Den produkt som tillverkas och säljs av den utvalda tillverkaren i Förenta staterna, som betraktades som jämförbart land.

                           —

                           Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

               (32)

               Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         3.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

   3.1   Inledning

               (33)

               I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

               (34)

               Som anges i skäl 17 och 25 var ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetsvillig i denna undersökning. Kommissionen använde sig därför av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

               (35)

               De kinesiska myndigheterna och den kända kinesiska exporterande tillverkaren underrättades om att artikel 18.1 i grundförordningen skulle tillämpas och gavs tillfälle att inkomma med synpunkter. Den kinesiska exporterande tillverkaren svarade att den hade för avsikt att delvis samarbeta i undersökningen genom att lämna in kommentarer om skada och orsakssamband.

               (36)

               På denna grundval och enligt artikel 18.1 i grundförordningen baserades slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning enligt nedan på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, inlagor från berörda parter och tillgänglig statistik.

         3.2   Dumpning av import under översynsperioden

               (37)

               De statistiska uppgifterna visar att endast försumbara volymer av bestruket finpapper (mindre än 400 ton) importerades till unionen från Kina under översynsperioden. Kommissionen drog slutsatsen att dessa mängder inte var representativa, eftersom de motsvarade mindre än 1 % av den totala importen av den berörda produkten till unionen.

               (38)

               Därför kunde ingen meningsfull analys av dumpning göras på grundval av den kinesiska importen till unionen under översynsperioden. Översynen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning.

         3.3   Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning

               (39)

               Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: kinesiska exportpriser till andra destinationer, tillverkningskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller import från Kina.

         3.3.1   Export till tredje länder

               (40)

               Eftersom importvolymen av bestruket finpapper från Kina till unionen inte var representativ (se skäl 37) drog kommissionen slutsatsen att uppgifter om försäljningen av bestruket finpapper från Kina till tredjeländer skulle användas för att fastställa sannolika priser för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Beräkningen av dumpningen genomfördes på grundval av försäljningspriserna till kunder i tredjeländer, utifrån fakturor som den sökande tillhandahöll, såsom förklaras i skäl 45.

         a)   Normalvärde

               (41)

               I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller ett konstruerat normalvärde i ett tredjeland med marknadsekonomi. I detta syfte användes Förenta staterna som jämförbart land, såsom förklaras i skälen 21 till 24.

               (42)

               APP-gruppen begärde att kommissionen efter den 11 december 2016 i stället för att använda Förenta staterna som jämförbart land skulle använda metoden för länder som är marknadsekonomier och beräkna normalvärdet på basis av priserna på Kinas hemmamarknad.

               (43)

               Kommissionen noterar i detta avseende att den inte har något utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om huruvida den ska eller inte ska tillämpa de bestämmelser som anges i grundförordningen. Denna begäran avvisades därför.

         b)   Exportpris

               (44)

               Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

               (45)

               Exportpriset fastställdes på basis av information från olika källor. Det lämpligaste befanns vara att fastställa sannolika exportpriser till unionen i avsaknad av åtgärder som vägda genomsnitt av priserna i fakturor från kinesiska exporterande tillverkare till tredjeländer i unionens närhet, det vill säga Egypten, Ryssland och Turkiet, vilka den sökande tillhandahöll.

         c)   Jämförelse och justeringar

               (46)

               Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för bestruket finpapper, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik.

               (47)

               Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för frakt- och transportkostnader.

         d)   Dumpningsmarginal

               (48)

               I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 jämförde kommissionen det vägda normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset.

               (49)

               På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns till 58 %.

         3.3.2   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

               (50)

               Med tanke på det bristande samarbetet fastställdes produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt den information som den sökande lämnade, vilken inbegrep uppgifter från en oberoende leverantör av branschinformation, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

               (51)

               Produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper i Kina var 7 629 000 under översynsperioden (10), varav 40 % avsåg produktion av bestruket finpapper (11). Kapacitetsutnyttjandet inom den sammantagna produktionen av bestruket träfritt papper i Kina var 85 % (12) under översynsperioden, vilket resulterade i en outnyttjad kapacitet på 1 167 000 ton, det vill säga 32 % av den totala förbrukningen av bestruket finpapper i unionen. På basis av antagandet att endast 40 % av denna kapacitet skulle användas för bestruket finpapper befanns den kinesiska outnyttjade kapaciteten för den berörda produkten vara omkring 13 % av unionens totala förbrukning.

               (52)

               Kommissionen fann vidare att tillverkarna enkelt kan ställa om från tillverkning av andra bestrukna träfria produkter till tillverkning av den berörda produkten (13). Om de kinesiska tillverkarna skulle övergå till bestruket finpapper skulle produktionskapaciteten öka med 3 877 000 ton, vilket är mer än 100 % av den totala förbrukningen i unionen (som fastställdes till 3 589 694 ton).

               (53)

               Trots att den outnyttjade produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper förväntas minska något, med 4 %, väntas den kinesiska inhemska efterfrågan minska med mer än 10 % fram till 2021 (14).

               (54)

               På basis av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet som de kunde använda för tillverkning av bestruket finpapper för export till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Kommissionen fann också att denna exportpotential kunde öka till följd av den förväntade minskningen av den inhemska efterfrågan i Kina.

         3.3.3   Unionsindustrins attraktionskraft

               (55)

               Undersökningen har visat att efterfrågan på bestruket finpapper i unionen fortfarande är betydande. Trots att förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden i världen, och svarar för 25–30 % av den globala efterfrågan.

               (56)

               På grundval av tillgängliga uppgifter var de kinesiska exportpriserna till tredjeländerna i unionens närhet i genomsnitt 7 % lägre än priserna i unionen under översynsperioden. Med tanke på att marknaden för bestruket finpapper är konkurrensutsatt och mycket priskänslig är en sådan prisskillnad betydande.

               (57)

               Vidare förväntas den inhemska efterfrågan i Kina minska, vilket kan ge kinesiska tillverkare ett starkt incitament att söka sig till alternativa marknader som kan absorbera den kinesiska överkapaciteten. Den amerikanska marknaden, som också är en viktig marknad för bestruket finpapper, är fortsatt oattraktiv för Kina, eftersom det finns gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärder mot Kina avseende den berörda produkten i Förenta staterna.

               (58)

               På den punkten hävdade de kinesiska myndigheterna att den låga importvolymen från Kina visade att unionsmarknaden inte alls var attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna. De framhöll vidare att Kina enligt landets exportstatistik exporterade mer bestruket finpapper till tre andra länder (Indien, Japan och Thailand) 2015 samt till europeiska länder utanför EU, vilket skulle visa att dessa länder, där det inte finns några gällande skyddsåtgärder, var mer attraktiva. De kinesiska myndigheterna anförde också att Kina för närvarande har 14 frihandelsavtal med olika handelspartner och att ännu fler håller på att förhandlas fram. Detta skulle leda till mer export av bestruket finpapper till de berörda partnerländerna.

               (59)

               Påståendet om frihandelsavtalens effekt gällde kinesiska produkter i allmänhet och inbegrep ingen bevisning avseende den berörda produkten. Påståendet ansågs vara för brett och kunde inte underbyggas med bevisning. I alla händelser tyder den information som kommissionen har tillgång till på motsatsen, såsom förklaras i skäl 62.

               (60)

               Faktum är att den kinesiska exporten av bestruket finpapper till unionen minskade till nära noll efter det att de ursprungliga åtgärderna infördes 2010, vilket tyder på att det var dessa åtgärder som gjorde unionsmarknaden oattraktiv för kinesisk export. Om åtgärderna skulle upphävas skulle unionsmarknaden återfå sin attraktionskraft. Alltså avvisas dessa påståenden.

               (61)

               APP-gruppen tillstod att den europeiska marknaden av tradition är en viktig marknad för bestruket finpapper, men hävdade att dess betydelse minskade till följd av att efterfrågan på denna marknad stadigt sjunker samtidigt som den har varit stabil eller ökat i andra länder under de senaste åren. Gruppen framhöll också att den minskade importen från andra länder sedan åtgärderna infördes och den höga exportvolymen för bestruket finpapper tillverkat av unionsindustrin påvisade unionsmarknadens låga attraktionskraft.

               (62)

               Trots att förbrukningen av bestruket finpapper har minskat i unionen är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Tillgänglig information tyder på att unionsmarknaden kommer att förbli den största marknaden för bestruket finpapper i världen under åtminstone den närmaste framtiden (15). På grundval av tillgängliga fakta väntas efterfrågan på bestruket finpapper minska i Kina, och en potentiell ökning på andra marknader skulle inte räcka till för att minska unionsmarknadens attraktionskraft, eftersom dessa är små i jämförelse med unionsmarknaden. Under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen var importvolymen och marknadsandelen för importen till unionen från andra länder än Kina visserligen större än under skadeundersökningsperioden i den aktuella undersökningen. Importen av bestruket finpapper från tredjeländer under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen bestod emellertid huvudsakligen av import från Schweiz, där en av unionstillverkarna ägde ett företag som tillverkade bestruket finpapper. Under den aktuella undersökningen har det fastställts att denna tillverkare slutade tillverka bestruket finpapper 2011, varför importen från Schweiz nästan upphörde. Således har den minskade importen från tredjeländer inget samband med någon påstådd bristande attraktionskraft hos unionsmarknaden, och påståendet avvisas.

               (63)

               Unionsindustrins relativt höga exportvolym underminerar inte heller slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv, eftersom de uppnådda genomsnittspriserna utanför unionen, där unionsindustrin måste konkurrera med dumpad export av bestruket finpapper från Kina, var lägre än genomsnittspriserna i unionen under större delen av skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisas därför.

               (64)

               Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att export från Kina sannolikt skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

         3.3.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

               (65)

               Såsom nämndes i skälen 48 och 49 ger en jämförelse mellan kinesiska exportpriser till tredjeländer i unionens närhet och priserna på det jämförbara landets marknad starkt stöd för slutsatsen att dumpningen sannolikt skulle återkomma.

               (66)

               Med tanke på den betydande produktionskapaciteten i Kina, den outnyttjade kapaciteten och unionsmarknadens attraktionskraft för export drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till ökad export av bestruket finpapper från Kina till unionen till dumpade priser.

         4.   SANNOLIKHETEN FÖR ATT SKADAN SKALL ÅTERKOMMA

   4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

               (67)

               Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 10 kända tillverkare, av vilka några är koncerner som äger flera pappersfabriker. De utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

               (68)

               Unionens totala tillverkning under översynsperioden fastställdes till omkring 4 606 000 ton. De företag som stödde begäran om översyn svarade för mer än 70 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Såsom anges i skäl 18 svarade de unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 30 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten.

               (69)

               De makroekonomiska uppgifter som den sökande lämnade hade tillhandahållits av Euro-Graph (16) och kontrollerats i vederbörlig ordning.

         4.2   Förbrukningen i unionen

               (70)

               Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att summera unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och importen från tredjeländer på grundval av databasen enligt artikel 14.6.

               (71)

               Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 1

                  Förbrukning i unionen

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Total förbrukning i unionen (i ton)

                           3 972 818

                           3 643 010

                           3 626 277

                           3 589 694

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              92

                              91

                              90

                              Källa: Euro-Graph och databasen enligt artikel 14.6.

               (72)

               Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt. Unionens uppskattade förbrukning under översynsperioden var 21 % lägre än under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen (4 572 057 ton). Den minskade förbrukningen återspeglar en lägre efterfrågan på grafiskt papper i allmänhet, vilken huvudsakligen är en följd av de digitala mediernas snabba tillväxt som ersättare för traditionella tryckta medier.

         4.3   Import från det berörda landet

   4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

               (73)

               Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 2

                  Importvolym och marknadsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Importvolym från det berörda landet (i ton)

                           701

                           905

                           452

                           389

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              129

                              64

                              55

                           Marknadsandel (%)

                           0,02

                           0,02

                           0,01

                           0,01

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              141

                              71

                              61

                              Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

               (74)

               Import till unionen från Kina var försumbar under skadeundersökningsperioden.

         4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

               (75)

               På grund av den försumbara importvolymen för bestruket finpapper från Kina till unionen och bristen på tillförlitliga priser på dessa små försäljningsvolymer (se skäl 37) var det inte möjligt att dra några slutsatser om importpriser från Kina utifrån unionens importstatistik. Kommissionen drog slutsatsen att uppgifter om försäljningen av bestruket finpapper från Kina till andra länder i stället skulle användas som närmevärden, för att fastställa vad underskridandet skulle ha varit om de kinesiska företagen hade sålt till dessa priser till unionen.

               (76)

               Kommissionen fastställde det teoretiska prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser till oberoende kunder på unionsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, med det vägda genomsnittliga kinesiska exportpriset till länder i unionens närhet, justerat till unionens cif-värde och med hänsyn till importkostnader. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade fastställdes de kinesiska exportpriserna till andra länder på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, såsom förklarades ovan (se skälen 40, 44 och 45). Prisjämförelsen visade att om de kinesiska exportörerna hade sålt till dessa priser till unionen under översynsperioden skulle de kinesiska importpriserna ha underskridit unionsindustrins priser med 5,4 %.

         4.4   Importen från andra tredjeländer

               (77)

               Tabellen nedan visar hur importen från andra tredjeländer än Kina till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris. Tabellen bygger på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

                  Tabell 3

                  Import från tredjeländer

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Volym (ton)

                           35 864

                           29 264

                           50 958

                           45 282

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              82

                              142

                              126

                           Marknadsandel (%)

                           0,9

                           0,8

                           1,4

                           1,3

                           Genomsnittligt pris (euro per ton)

                           952

                           964

                           827

                           889

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              101

                              87

                              93

                              Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

               (78)

               Den totala importvolymen till unionen från andra länder än Kina var liten under hela skadeundersökningsperioden, och dess totala marknadsandel fluktuerade kring 1 %. De genomsnittliga priserna på denna import var högre än unionsindustrins genomsnittliga priser. Under översynsperioden hade inget av tredjeländerna ensamt en högre marknadsandel än 0,4 %.

         4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

   4.5.1   Allmänna kommentarer

               (79)

               I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har kommissionen gjort en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för unionsindustrin.

               (80)

               För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer för hela unionsindustrin på basis av information som den sökande lämnade i begäran om översyn. Kommissionen bedömde mikroekonomiska indikatorer endast för företagen i urvalet på basis av de kontrollerade uppgifterna i svaren på frågeformuläret. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

               (81)

               De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

               (82)

               De mikroekonomiska indikatorerna är: genomsnittspris per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

         4.5.2   Makroekonomiska indikatorer

   4.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

               (83)

               Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 4

                  Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Produktionsvolym (ton)

                           5 211 487

                           4 833 511

                           4 737 310

                           4 606 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              91

                              88

                           Produktionskapacitet (ton)

                           5 889 216

                           5 636 892

                           5 380 258

                           4 988 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              96

                              91

                              85

                           Kapacitetsutnyttjande (%)

                           88,5

                           85,7

                           88,0

                           92,3

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              97

                              100

                              104

                              Källa: Euro-Graph.

               (84)

               Under skadeundersökningsperioden minskade produktionen med 12 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 7 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt.

               (85)

               Redan innan skadeundersökningsperioden hade unionstillverkarna genomfört omfattande omstruktureringar i syfte att åtgärda strukturell överkapacitet, och dessa ansträngningar fortsatte under skadeundersökningsperioden. Som en följd av att en del fabriker stängdes och andra ställdes om till tillverkning av andra produkter än bestruket finpapper minskade unionsindustrins produktionskapacitet för bestruket finpapper med omkring 901 216 ton mellan 2012 och översynsperioden, det vill säga med 15 %.

               (86)

               Tack vare den successiva neddragningen av produktionskapaciteten kunde unionsindustrin hålla sitt kapacitetsutnyttjande relativt stabilt under skadeundersökningsperioden och till och med komma upp till 92,3 % under översynsperioden, nästan fyra procentenheter högre än 2012.

               (87)

               Undersökningen visade att ett högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för pappersindustrins långsiktiga lönsamhet till följd av dess betydande investeringar i anläggningstillgångar och den inverkan dessa har på de genomsnittliga tillverkningskostnaderna.

         4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

               (88)

               Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 5

                  Försäljningsvolym och marknadsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

                           3 936 253

                           3 612 841

                           3 574 868

                           3 544 023

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              92

                              91

                              90

                           Marknadsandel (%)

                           99,1

                           99,2

                           98,6

                           98,7

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              99

                              100

                              Källa: Euro-Graph.

               (89)

               Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningsvolymen på unionsmarknaden med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt.

               (90)

               Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper förekom under skadeundersökningsperioden var unionsindustrins marknadsandel stabil på omkring 99 %.

         4.5.2.3   Tillväxt

               (91)

               Unionsindustrins tillverkning och försäljning ökade inte under skadeundersökningsperioden. Dessa ekonomiska indikatorer följde tvärtom nära den nedåtgående trenden för förbrukningen i unionen.

         4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

               (92)

               Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 6

                  Sysselsättning och produktivitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Antal anställda (heltidsekvivalenter)

                           9 808

                           8 896

                           7 782

                           7 418

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              91

                              79

                              76

                           Produktivitet (ton/anställd)

                           531

                           543

                           609

                           621

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              102

                              115

                              117

                              Källa: Euro-Graph.

               (93)

               Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda från år till år med totalt 24 %. Detta återspeglar en del av de långsiktiga omstruktureringsåtgärder som unionsindustrin har genomfört för att komma till rätta med de strukturella överkapacitetsproblemen, såsom förklaras i skäl 85.

               (94)

               Dessa omfattande neddragningar av personal resulterade i betydligt högre produktivitet, mätt som produktion (i ton) per anställd person per år, vilken ökade med 17 % under skadeundersökningsperioden.

         4.5.2.5   Storleken på dumpningsmarginalen och återhämtning från tidigare dumpning

               (95)

               Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper från Kina förekom under skadeundersökningsperioden kan man dra slutsatsen att inverkan på unionsindustrin, som höll på att återhämta sig efter tidigare dumpning, inte motsvarade dumpningsmarginalen.

         4.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

   4.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

               (96)

               Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 7

                  Försäljningspriser i unionen och tillverkningskostnad per enhet

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden (euro per ton)

                           723

                           709

                           688

                           680

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                           Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

                           672

                           664

                           609

                           631

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              91

                              94

                              Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

               (97)

               Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Prisutvecklingen följde samma trend som för tillverkningskostnaderna, med en liten tidsförskjutning.

               (98)

               Unionsindustrins tillverkningskostnad per enhet minskade också med 6 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen konstaterades under perioden 2013–2014 (minus 8 %).

         4.5.3.2   Arbetskraftskostnader

               (99)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 8

                  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per anställd)

                           68 405

                           65 812

                           67 716

                           70 973

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              96

                              99

                              104

                              Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

               (100)

               Mellan 2012 och 2013 minskade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 %. Därefter stabiliserades den, och var 4 % högre än 2012 under översynsperioden.

         4.5.3.3   Varulager

               (101)

               Lagernivåerna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 9

                  Lager

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Utgående lager (ton)

                           112 957

                           122 545

                           119 642

                           122 264

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              108

                              106

                              108

                           Utgående lager i procent av produktionen (%)

                           7

                           8

                           8

                           8

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              114

                              115

                              114

                              Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

               (102)

               Unionsindustrins utgående lager minskade med 8 % under perioden 2012–2013, och var därefter relativt stabila under återstoden av skadeundersökningsperioden. Den sjunkande produktionsvolymen resulterade i en ökning av de utgående lagren i procent av produktionen med totalt 14 % under skadeundersökningsperioden.

         4.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

               (103)

               Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 10

                  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

                           0,7

                           – 0,4

                           5,0

                           2,3

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              – 58

                              693

                              319

                           Kassaflöde (euro)

                           58 381 268

                           51 220 769

                           102 223 699

                           75 644 423

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              88

                              175

                              130

                           Investeringar (euro)

                           20 414 097

                           23 120 553

                           18 603 022

                           17 369 221

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              113

                              91

                              85

                           Räntabilitet (%)

                           1,8

                           – 6,7

                           9,6

                           9,1

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              – 380

                              546

                              518

                              Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

               (104)

               Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av bestruket finpapper till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet från cirka 0,7 % till 2,3 %. Det noteras att industrins vinstmål fastställdes till 8 % i den ursprungliga undersökningen (17). Det bästa året var 2014, då unionsindustrins lönsamhet nådde 5 %, främst till följd av lägre kostnader för råvaror, särskilt pappersmassa, men också till följd av positiva effekter av omstruktureringarna och den ökade effektiviteten. Under översynsperioden påverkades lönsamheten negativt av den sjunkande växelkursen för det brittiska pundet gentemot euron.

               (105)

               Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Under skadeundersökningsperioden var kassaflödet positivt. Dess utveckling återspeglade till stor del lönsamhetens utveckling, med 2014 som det bästa året.

               (106)

               Mot bakgrund av den sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands investerade inte unionsindustrin i ny kapacitet under skadeundersökningsperioden. De sammantagna investeringarna minskade med 15 %. De investeringar som gjordes inriktades på underhåll, utbyte av kapital, förbättrad energieffektivitet samt åtgärder som syftade till att uppfylla kraven på miljöskyddsområdet.

               (107)

               Räntabiliteten utgörs av vinsten uttryckt i procent av det bokförda värdet av anläggningstillgångarna. Dess utveckling under skadeundersökningsperioden påverkades av både det minskade värdet på nettotillgångarna och lönsamhetens utveckling, vilket förklarar de negativa resultaten 2013 och de mycket bättre resultaten 2014 och under översynsperioden.

               (108)

               Med tanke på kostnaderna för de befintliga skulderna, unionsindustrins relativt låga lönsamhet och den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper har unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital förbättrats sedan den ursprungliga undersökningen gjordes, men är dock fortfarande begränsad.

         4.5.4   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

               (109)

               Under skadeundersökningsperioden uppvisade skadeindikatorerna en blandad bild. Finansiella resultatindikatorer såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet förbättrades, medan volymindikatorer såsom tillverkning och försäljning fortsatte att försämras.

               (110)

               Anledningarna till att de finansiella resultatindikatorerna förbättrades var dels att råvarupriserna sjönk 2014, dels unionstillverkarnas omstruktureringar i syfte att minska produktionskapaciteten och öka effektiviteten. Den negativa utvecklingen för tillverkning och försäljningsvolymer var en följd av den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands, som tvingade unionsindustrin att fortsätta med sin omstrukturering, däribland att stänga vissa pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper.

               (111)

               Den fortsatta minskning av efterfrågan på bestruket finpapper som förväntas under de närmaste 5–10 åren ger stöd för slutsatsen att unionsindustrins situation kommer att förbli utmanande och att det kommer att krävas ytterligare neddragningar av produktion och produktionskapacitet.

               (112)

               Undersökningen bekräftade att de åtgärder som infördes genom den ursprungliga undersökningen har haft positiv inverkan på unionsindustrin, som återtog sin marknadsandel och lyckades höja sina priser på bestruket finpapper till en nivå som mer än täckte kostnaderna samt finansiera sina omstruktureringsåtgärder.

               (113)

               Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Den befinner sig icke desto mindre i en utsatt situation, med tanke på den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper och de därmed sammanhängande höga omstruktureringskostnaderna. Båda dessa faktorer har haft väsentlig inverkan på dess lönsamhet.

         4.6   Sannolikhet för att skadan ska återkomma

               (114)

               I skälen 65 och 66 drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna skulle resultera i att dumpningen återkom och att exporten av bestruket finpapper till dumpade priser från Kina till unionen skulle öka.

               (115)

               I skäl 76 fann kommissionen att priserna på den kinesiska exporten av bestruket finpapper till marknader i unionens närhet under översynsperioden var lägre än de som unionsindustrin tillämpade i unionen. Därför drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska tillverkande exportörerna sannolikt skulle underskrida unionsindustrins priser på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

               (116)

               Dessutom är unionsmarknaden, såsom anges i skäl 62, den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Dess totala storlek och förekomsten av stora köpare av bestruket finpapper gör den mycket attraktiv för kinesiska tillverkare av bestruket finpapper, eftersom sådana stora leveranser skulle göra det möjligt för dem att utnyttja en större del av sin (nu outnyttjade) produktionskapacitet, vilket i sin tur skulle ge lägre tillverkningskostnader per enhet. Om åtgärderna skulle upphävas är det, med tanke på de ekonomiska fördelarna med att utnyttja ledig produktionskapacitet i Kina (se skälen 50 till 54), således sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle erbjuda bestruket finpapper till dumpade priser på unionsmarknaden och därmed sätta tryck på unionsindustrins priser och lönsamhet.

               (117)

               Undersökningen har visat att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation (se skäl 113).

               (118)

               Undersökningen bekräftade också slutsatserna från den ursprungliga undersökningen, att högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för papperstillverkarnas långsiktiga lönsamhet eftersom produktionsprocessen är kapitalintensiv. Avsaknaden av dumpad import under skadeundersökningsperioden gjorde att unionsindustrin kunde höja priserna på bestruket finpapper till över en kostnadstäckande nivå, finansiera omstruktureringar och öka kapacitetsutnyttjandet. Om den dumpade importen skulle återkomma och därmed utöva pristryck skulle denna positiva utveckling vändas i sin motsats, eftersom unionsindustrin då skulle berövas det kassaflöde den behöver för att finansiera omstruktureringar och därmed kunna anpassa sig till den sjunkande globala efterfrågan på bestruket finpapper. De positiva effekterna av tidigare omstruktureringar skulle också undermineras och samtliga skadeindikatorer skulle försämras.

               (119)

               Därför drar kommissionen slutsatsen att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna för bestruket finpapper från Kina med all sannolikhet skulle resultera i att skadan återkom.

         5.   UNIONENS INTRESSE

               (120)

               I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

         5.1   Unionsindustrins intresse

               (121)

               Undersökningen visade att de befintliga åtgärderna hade gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig efter tidigare dumpning, hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå och förbättra sina finansiella resultat. Dessa positiva trender hade i sin tur medfört att unionsindustrin kunde klara de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper innebar genom att genomföra långsiktiga omstruktureringsplaner, som bland annat inbegrep att stänga en del pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper.

               (122)

               Utan pristrycket från dumpad import från Kina kommer unionsindustrin att kunna hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå, generera de intäkter som krävs för att finansiera omstruktureringarna och anpassa sig till de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper medför.

               (123)

               På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att en fortsatt tillämpning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse.

         5.2   Icke-närstående importörers/handlares intresse

               (124)

               Det har inte förekommit något samarbete med importörer/handlare. På grundval av det faktum att det nästan inte förekom någon import av bestruket finpapper från Kina under skadeundersökningsperioden drog kommissionen slutsatsen att import av den berörda produkten inte svarade för en betydande del av importörernas/handlarnas verksamhet, och att det inte fanns någonting som tydde på att de skulle drabbas oproportionerligt hårt om åtgärderna bibehölls.

         5.3   Användarnas intresse

               (125)

               Det har inte förekommit något samarbete med enskilda användare. Kommissionen mottog en skriftlig inlaga från en intresseorganisation för tryckeribranschen (Intergraf), vilken stöddes av tre andra organisationer (BPIF, Gratkom och Bundesverband Druck und Medien).

               (126)

               I inlagan förklarades att unionens grafiska industri led skada av att pappersmedier ersattes av digitala medier, liksom av massiv import av trycksaker, särskilt från Kina. Det som implicerades var att antidumpningsåtgärderna underminerade konkurrenskraften för unionens grafiska industri, eftersom denna var beroende av tullfri tillgång till papper. Den enda bevisning som lämnades som stöd för påståendet om massiv import var en uppskattning av den totala importen av trycksaker med ursprung i Kina, vilken inbegrep en stor mängd trycksaker som inte trycks på bestruket finpapper. På grundval av tillgänglig information kunde kommissionen inte bedöma vilken del av de produkter som importeras från Kina som trycks på bestruket finpapper och vilken del som trycks på annat papper.

               (127)

               Den ursprungliga undersökningen visade att de flesta produkter som trycks på bestruket finpapper är ”tidskänsliga” produkter, såsom vecko- och månadstidningar, broschyrer, direktutskick och reklaminstick, vilka inte så ofta importeras från Kina på grund av tidsåtgången för transporten. Den information som den sökande lämnade under denna översyn bekräftade att slutsatserna från den ursprungliga undersökningen fortfarande var giltiga.

               (128)

               Således drog kommissionen slutsatsen att det visserligen är sannolikt att en del grafiskt material trycks på bestruket finpapper utanför unionen till följd av antidumpnings- och utjämningstullar, men att detta har en begränsad inverkan på den ekonomiska situationen inom unionens grafiska industri.

         5.4   Slutsats om unionens intresse

               (129)

               På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att utvidga de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import från Kina.

         6.   SLUTSATS OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

               (130)

               Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist på elva dagar inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter. Endast den sökande lämnade synpunkter som gav stöd för kommissionens slutsatser och förslag om att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

               (131)

               Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina, som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 451/2011, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (132)

               Den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgivit något yttrande.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på bestruket finpapper, som är papper eller papp bestruket på ena sidan eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men högst 400 g/m2 och ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 och ex 4810 99 80 (Taric-nummer 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 och 4810998020) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.
   Den slutgiltiga antidumpningstullen rör inte rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som när de provas enligt provningsstandarden ISO 3783:2006 om bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning. Den slutgiltiga antidumpningstullen rör inte heller flerskiktspapper och flerskiktskartong.
   2.   Följande tullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

               Företag

               Tullsats (%)

               Taric-tilläggsnummer

               Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsuprovinsen, Folkrepubliken Kina

               8

               B001

               Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina

               35,1

               B013

               Alla andra företag

               27,1

               B999

         3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 3 juli 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 av den 6 maj 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 128, 14.5.2011, s. 1).

      (3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 av den 6 maj 2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 128, 14.5.2011, s. 18).

      (4)  Målen T-443/11 och T-444/11.

      (5)  EUT C 280, 25.8.2015, s. 7.

      (6)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 172, 13.5.2016, s. 9).

      (7)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 172, 13.5.2016, s. 19).

      (8)  Rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 188, 18.7.2009, s. 93). Denna förordning har kodifierats av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55).

      (9)  Sinar Mas gruppen består av: Gold East Paper Co., Ltd, Gold Huasheng Paper Co., Ltd och Hainan Jinhai Pulp and Paper Co., Ltd.

      (10)  Enligt uppgifter från RISI (http://www.risiinfo.com) som den sökande tillhandahöll.

      (11)  Enligt begäran om översyn.

      (12)  Enligt uppgifter från RISI.

      (13)  Enligt begäran om översyn.

      (14)  Enligt uppgifter från RISI.

      (15)  Enligt uppgifter från RISI som den sökande tillhandahöll.

      (16)  Intresseorganisationen för europeiska tillverkare av grafiskt papper (Euro-Graph) bildades 2012 genom en sammanslagning av organisationen för europeiska tryckpappersproducenter Cepiprint och de europeiska finpapperstillverkarnas intresseorganisation Cepifine. Alla tillverkare av bestruket finpapper i unionen är medlemmar.

      (17)  Skäl 158 i genomförandeförordning (EU) nr 451/2011.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 2/2014 av den 3 januari 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               4.1.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 1/4

      KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 2/2014
   av den 3 januari 2014
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 3 januari 2014.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  AL

                  55,3

                  MA

                  52,2

                  TN

                  84,6

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  78,4

                  0707 00 05

                  MA

                  158,2

                  TR

                  156,0

                  ZZ

                  157,1

                  0709 90 70

                  MA

                  47,5

                  TR

                  132,6

                  ZZ

                  90,1

                  0805 10 20

                  TR

                  82,3

                  ZA

                  46,6

                  ZZ

                  64,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,6

                  ZZ

                  69,6

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  70,9

                  ZZ

                  70,9

                  0805 50 10

                  TR

                  69,1

                  ZZ

                  69,1

                  0808 10 80

                  MK

                  23,6

                  US

                  149,9

                  ZZ

                  86,8

                  0808 20 50

                  CN

                  56,7

                  US

                  168,4

                  ZZ

                  112,6

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 9/2012 av den 6 januari 2012 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12

text:
               7.1.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 4/5

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 9/2012
   av den 6 januari 2012
   om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),
   med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och
   av följande skäl:

               (1)

               De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2011/12 har fastställts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 4/2012 (4).

               (2)

               De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006.

               (3)

               Eftersom det är viktigt att denna åtgärd börjar tillämpas så snart som möjligt efter det att de uppdaterade uppgifterna har gjorts tillgängliga bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 6 januari 2012.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  EUT L 254, 30.9.2011, s. 12.

      (4)  EUT L 2, 5.1.2012, s. 3.

      BILAGA

         De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 7 januari 2012

                  (euro)

                  KN-nummer

                  Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

                  Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

                  1701 13 10 (1)

                  41,69

                  0,00

                  1701 14 10 (1)

                  41,69

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  41,69

                  2,40

                  1701 14 90 (1)

                  41,69

                  2,40

                  1701 12 10 (1)

                  41,69

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  41,69

                  2,10

                  1701 91 00 (2)

                  47,13

                  3,33

                  1701 99 10 (2)

                  47,13

                  0,20

                  1701 99 90 (2)

                  47,13

                  0,20

                  1702 90 95 (3)

                  0,47

                  0,23

         (1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

         (2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

         (3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.