title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 459/2013 av den 16 maj 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               17.5.2013

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 133/18

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 459/2013
   av den 16 maj 2013
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 16 maj 2013.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MA

                  48,5

                  TN

                  95,6

                  TR

                  81,4

                  ZZ

                  75,2

                  0707 00 05

                  AL

                  36,9

                  MK

                  29,8

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  66,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,2

                  ZZ

                  135,2

                  0805 10 20

                  EG

                  54,7

                  IL

                  62,9

                  MA

                  71,8

                  TR

                  59,9

                  ZZ

                  62,3

                  0805 50 10

                  AR

                  113,5

                  TR

                  116,2

                  ZA

                  94,6

                  ZZ

                  108,1

                  0808 10 80

                  AR

                  129,7

                  BR

                  91,6

                  CL

                  115,2

                  CN

                  71,7

                  MK

                  55,3

                  NZ

                  153,6

                  US

                  187,5

                  ZA

                  117,2

                  ZZ

                  115,2

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 343/2014 av den 2 april 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               3.4.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 100/10

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 343/2014
   av den 2 april 2014
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 2 april 2014.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MA

                  57,3

                  TN

                  105,1

                  TR

                  88,4

                  ZZ

                  83,6

                  0707 00 05

                  EG

                  170,1

                  MA

                  39,8

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  113,1

                  0709 91 00

                  TN

                  118,0

                  ZZ

                  118,0

                  0709 93 10

                  MA

                  66,1

                  TR

                  122,7

                  ZZ

                  94,4

                  0805 10 20

                  EG

                  48,2

                  IL

                  67,2

                  MA

                  49,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  61,8

                  ZA

                  60,4

                  ZZ

                  56,5

                  0805 50 10

                  TR

                  64,4

                  ZZ

                  64,4

                  0808 10 80

                  AR

                  90,3

                  BR

                  90,6

                  CL

                  101,5

                  CN

                  84,5

                  EG

                  89,4

                  MK

                  30,8

                  US

                  191,2

                  ZZ

                  96,9

                  0808 30 90

                  AR

                  108,3

                  CL

                  169,7

                  US

                  211,1

                  ZA

                  96,2

                  ZZ

                  146,3

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1193 av den 20 juli 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               21.7.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 193/128

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1193
   av den 20 juli 2015
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2015.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA

         Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  AL

                  29,8

                  MA

                  177,7

                  MK

                  48,3

                  ZZ

                  85,3

                  0707 00 05

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0709 93 10

                  AR

                  73,3

                  TR

                  119,4

                  ZZ

                  96,4

                  0805 50 10

                  AR

                  132,5

                  LB

                  87,7

                  TR

                  109,0

                  UY

                  138,8

                  ZA

                  137,4

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  95,4

                  BR

                  102,7

                  CH

                  142,8

                  CL

                  134,5

                  NZ

                  151,4

                  US

                  151,6

                  UY

                  155,7

                  ZA

                  121,0

                  ZZ

                  131,9

                  0808 30 90

                  AR

                  98,8

                  CL

                  140,6

                  NZ

                  307,3

                  ZA

                  121,5

                  ZZ

                  167,1

                  0809 10 00

                  TR

                  244,6

                  ZZ

                  244,6

                  0809 29 00

                  CA

                  1 187,7

                  TR

                  229,1

                  ZZ

                  708,4

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  142,5

                  0809 40 05

                  BA

                  77,4

                  IL

                  133,1

                  ZZ

                  105,3

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 500/2011 av den 20 maj 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               21.5.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 134/20

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 500/2011
   av den 20 maj 2011
   om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),
   med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och
   av följande skäl:
   I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.
   HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den 21 maj 2011.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2011.

            För kommissionen, på ordförandens vägnar

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

      BILAGA
      Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (EUR/100 kg)

                  KN-nr

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonvärde vid import

                  0702 00 00

                  JO

                  50,2

                  MA

                  40,8

                  TN

                  91,1

                  TR

                  89,8

                  ZZ

                  68,0

                  0707 00 05

                  TR

                  108,9

                  ZZ

                  108,9

                  0709 90 70

                  MA

                  86,8

                  TR

                  120,8

                  ZZ

                  103,8

                  0709 90 80

                  EC

                  23,2

                  ZZ

                  23,2

                  0805 10 20

                  EG

                  56,8

                  IL

                  59,0

                  MA

                  49,2

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  59,9

                  0805 50 10

                  AR

                  72,2

                  TR

                  76,7

                  ZA

                  112,0

                  ZZ

                  87,0

                  0808 10 80

                  AR

                  113,9

                  BR

                  76,6

                  CA

                  108,5

                  CL

                  82,7

                  CN

                  108,5

                  CR

                  69,1

                  NZ

                  106,2

                  US

                  125,9

                  UY

                  60,0

                  ZA

                  85,3

                  ZZ

                  93,7

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/724 av den 24 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

text:
               25.4.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 107/4

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/724
   av den 24 april 2017
   om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
   av följande skäl:
   1.   FÖRFARANDE

   1.1   Gällande åtgärder

               (1)

               Rådet införde genom sin genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Denna tull grundade sig på nivån för undanröjande av skada och uppgick till mellan 7,3 och 13,8 %.

               (2)

               Till följd av en antisubventionsundersökning och en partiell interimsöversyn av dessa antidumpningsåtgärder ändrade kommissionen genom sin genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014 (3) den ursprungliga antidumpningstullen till mellan 0 och 19,9 % samt införde även en utjämningstull på mellan 4,9 och 10,3 %.

               (3)

               Detta innebar kombinerade utjämnings- och antidumpningsåtgärder i form av värdetullar på mellan 4,9 och 30,2 %.

         1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

               (4)

               Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (5)

               Begäran ingavs den 14 december 2015 av European Glass Fibre Producers Association (APFE), såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament.

               (6)

               Begäran grundas på påståendet att antidumpningsåtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen fortsätter och att skadan för unionsindustrin återkommer.

         1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

               (7)

               Efter att ha fastställt att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång inledde kommissionen en översyn (4) enligt artikel 11.2 i grundförordningen den 15 mars 2016.

         1.4   Berörda parter

               (8)

               I tillkännagivandet om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen APFE, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

               (9)

               I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den avsåg att använda Turkiet som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen angav vidare att det enligt de uppgifter den hade tillgång till även kunde finnas andra tillverkare som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden i bl.a. Egypten, Malaysia och Taiwan.

               (10)

               Kommissionen sände underrättelser till myndigheterna i Egypten, Förenta staterna, Japan, Malaysia, Taiwan och Turkiet om att den hade inlett en undersökning och begärde uppgifter om tillverkningen och försäljningen av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament i dessa länder. Därefter sände den skrivelser till alla kända tillverkare i vilka den bad dessa att samarbeta i översynen. Ett frågeformulär var bifogat till dessa skrivelser.

               (11)

               Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på inledandet och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

         1.5   Stickprovsförfarande

               (12)

               I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

         Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

               (13)

               För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare och en intresseorganisation i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom de kinesiska myndigheterna att identifiera eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

               (14)

               Fem exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett första urval av tre exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

               (15)

               I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla berörda kända exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Inga synpunkter lämnades.

               (16)

               Strax efter det att det mottagit frågeformuläret upphörde det största av de tre företag som ingick i urvalet att samarbeta. Kommissionen ersatte detta företag med den näst största exporterande tillverkaren sett till exportvolymen.

         Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

               (17)

               I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största försäljningsvolymen av den likadana produkten på unionsmarknaden.

               (18)

               Urvalet bestod av tre företagsgrupper med tillverkningsanläggningar i Belgien, Frankrike, Italien och Slovakien, vilka svarade för ca 74 % av den totala försäljningen på unionsmarknaden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet var representativt för unionsindustrin.

         Stickprovsförfarande avseende importörer

               (19)

               För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

               (20)

               Åtta importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre av dessa på grundval av den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. Inga synpunkter lämnades.

         1.6   Svar på frågeformuläret

               (21)

               Kommissionen sände frågeformulär till tre unionstillverkare som ingick i urvalet, tre importörer som ingick i urvalet, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och kända exporterande tillverkare i Egypten, Förenta staterna, Japan, Malaysia, Taiwan och Turkiet.

               (22)

               Svar på frågeformuläret inkom från tre unionstillverkare, två importörer och tre tillverkare i Japan, Malaysia och Turkiet. Ingen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet besvarade frågeformuläret.

               (23)

               Kommissionen sände även frågeformulär till 64 kända användare och mottog svar från 19 av dessa.

         1.7   Kontrollbesök

               (24)

               Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för denna undersökning. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

                           a)

                           Unionstillverkare

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgien

                                       —

                                       European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgien

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a.s., Slovakien

                           b)

                           Exporterande tillverkare i det jämförbara landet

                                       —

                                       Nippon Electric Glass Co., Ltd, Japan

         1.8   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

               (25)

               Undersökningen av sannolikheten för fortsatt dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP).

               (26)

               Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

         2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   2.1   Berörd produkt

               (27)

               Den berörda produkten är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039 ) och 7019 31 00 med ursprung i Kina.

               (28)

               Den berörda produkten är den råvara som oftast används för att förstärka termoplastiska och värmehärdande hartser i industrin som tillverkar kompositmaterial. De kompositmaterial som blir resultatet (plast förstärkt av glasfiberfilament) används i många olika industrier: transportindustrin (fordonsindustrin, sjöfartsindustrin, rymdfartsindustrin, militärindustrin), elektriska och elektroniska tillämpningar, vindkraft, byggnation och byggprodukter, tankar/rör, konsumtionsvaror osv.

         2.2   Likadan produkt

               (29)

               Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

                           a)

                           Den berörda produkten.

                           b)

                           Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Japan, som är det land som användes som jämförbart land.

                           c)

                           Den produkt som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen.

               (30)

               Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         3.   DUMPNING

   3.1   Sannolikhet för att dumpningen fortsätter eller återkommer

               (31)

               I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det för närvarande förekom dumpning och om denna dumpning i så fall sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna mot import från Kina skulle upphöra att gälla.

         3.1.1   Normalvärde och jämförbart land

               (32)

               I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller ett konstruerat normalvärde i ett tredjeland med marknadsekonomi. Kommissionen var således tvungen att välja ut ett jämförbart land.

               (33)

               Kommissionen bad kända exporterande tillverkare av den likadana produkten i Egypten, Förenta staterna, Japan, Malaysia, Taiwan och Turkiet att lämna uppgifter för detta ändamål genom att besvara frågeformuläret för jämförbart land. Tre tillverkare i Japan, Malaysia och Turkiet besvarade detta frågeformulär (5).

               (34)

               Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämnade APFE synpunkter till stöd för Turkiet som jämförbart land.

               (35)

               Vid den ursprungliga undersökningen 2011 använde sig kommissionen av Turkiet som jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. I samband med den ursprungliga undersökningen mottog kommissionen endast ett svar från Turkiet.

               (36)

               Vid valet av jämförbart land har kommissionen tagit vederbörlig hänsyn till alla tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga vid tidpunkten för valet och beaktat faktorer som till exempel, men inte uteslutande, den inhemska försäljningen, marknadens storlek och konkurrensmiljön på den inhemska marknaden.

               (37)

               Den japanska tillverkarens inhemska försäljning stämde nästan helt överens med de produkttyper som exporterades till Kina om man ser till KN-numren. När det gäller Turkiet uppgick denna överensstämmelse till mindre än 50 %. Den exporterande malaysiska tillverkaren uppvisade en så låg överensstämmelse mellan sin inhemska försäljning och exportförsäljning att kommissionen var tvungen att utesluta Malaysia som tänkbart jämförbart land.

               (38)

               Enligt kommissionens uppskattning var den japanska marknaden för den likadana produkten ungefär tre gånger så stor som den turkiska marknaden. Kommissionen fann att den japanska marknaden var mer konkurrensutsatt, eftersom det fanns sex kända lokala tillverkare på denna marknad och inte bara en känd tillverkare som på den turkiska marknaden. Den likadana produkten var inte belagd med några tullar i Japan, under det att det i Turkiet togs ut en tull på 7 % samt en antidumpningstull jämte en utjämningstull på sammanlagt mellan 24,5 och 35,75 % för import från Kina.

               (39)

               Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att Japan är lämpligast som jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

               (40)

               Kommissionen mottog inga ytterligare synpunkter rörande valet av jämförbart land efter det att Japan valts ut.

               (41)

               De uppgifter som mottogs från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för fastställandet av normalvärdet för Kina, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

               (42)

               Normalvärdet fastställdes på grundval av den japanska samarbetsvilliga tillverkarens inhemska priser vid normal handel.

         3.1.2   Exportpris

               (43)

               Kommissionen mottog inget svar på frågeformuläret från någon av de exporterande tillverkarna i Kina som ingick i urvalet. På grund av det bristande samarbetet underrättade kommissionen de exporterande tillverkarna i Kina och de kinesiska myndigheterna om att den i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen skulle kunna komma att träffa sina avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter om de exporterande tillverkarna inte visade samarbetsvilja. Kommissionen betonade även att en slutsats som grundas på tillgängliga uppgifter kan leda till att resultatet blir mindre gynnsamt för de berörda parterna än om de hade samarbetat. Inga synpunkter inkom. Kommissionen fastställde således exportpriset på grundval av Eurostats importstatistik (COMEXT) på en nivå motsvarande relevant KN-nummer.

         3.1.3   Jämförelse

               (44)

               När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar på 0–7 % gjordes för transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings- och därmed sammanhängande kostnader samt kredit- och förpackningskostnader.

         3.1.4   Dumpningsmarginal

               (45)

               Kommissionen fastställde under undersökningen att de produktkontrollnummer som begärts i kommissionens frågeformulär inte gick att koppla till Taric-numren. Kommissionen gjorde därför en jämförelse mellan exportpriset och normalvärdet på grundval av KN-numren (7019 11 00 för huggna fibrer, 7019 12 00 för roving och 7019 31 00 för mattor).

               (46)

               På grundval av detta fastställde kommissionen en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, på över 70 %.

         3.2   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphävas

               (47)

               Till följd av det bristande samarbetet använde kommissionen, i enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen, vid sitt fastställande uppgifter som lämnats i begäran om översyn och uppgifter från andra tillgängliga oberoende källor, t.ex. offentliggjorda prislistor och officiell importstatistik, eller uppgifter som andra berörda parter lämnat som ett led i undersökningen och uppgifter som lämnats i samband med föregående undersökningar.

         3.2.1   Kapacitet

               (48)

               För att kommissionen skulle kunna avgöra hur utvecklingen skulle bli vid ett upphävande av åtgärderna analyserade den de uppgifter som fanns tillgängliga vad gäller kapacitet, tillverkning och förbrukning av glasfiberprodukter på den inhemska marknaden i Kina samt exporten från Kina. I detta sammanhang utgjordes informationskällan till största del endast av de uppgifter som lämnats av APFE (6). Informationen grundade sig på handelsstatistik (import/export) och affärsuppgifter som inhämtats från denna intresseorganisations medlemmar. Kommissionen kontrollerade dessa uppgifter mot andra tillgängliga oberoende informationskällor och fann ingen ytterligare bevisning. De berörda parterna ifrågasatte inte APFE:s uppgifter om kapaciteten.

               (49)

               Under översynsperioden överskred den totala tillverkningen av glasfibrer i Kina den inhemska förbrukningen med mer än 700 000 ton, vilken till ca 90 % exporterades till andra tredjeländer och till ca 10 % till unionen. Överskottskapaciteten i Kina under översynsperioden uppskattades uppgå till ungefär 150 000 ton, vilket motsvarar mer än 15 % av den totala förbrukningen i unionen (se skäl 68). Enligt dessa uppskattningar mer än fördubblades överskottskapaciteten i Kina under 2016 till ca 300 000 ton, dvs. motsvarande 30 % av den totala förbrukningen i unionen.

               (50)

               Trots denna överskottskapacitet och den prognosticerade minskningen av tillväxttakten hos den inhemska efterfrågan under 2016 fortsatte de kinesiska glasfiberfilamenttillverkarna att öka sin kapacitet i Kina såväl som i andra tredjeländer som inriktar sig på unionsmarknaden.

               (51)

               Både överskottskapaciteten i Kina och jämförelsen med förbrukningen i unionen ger ökade belägg för att det är sannolikt att importen skulle öka väsentligt om antidumpningsåtgärderna upphävs.

         3.2.2   Priserna på unionsmarknaden

               (52)

               För att kunna fastställa importutvecklingen i det fall åtgärderna skulle upphävas analyserade kommissionen unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller priser.

               (53)

               Kommissionen analyserade exportuppgifter från Kina på KN-nummernivå (7) under översynsperioden. Roving var de glasfibrer som uppvisade den största exportvolymen från Kina. Unionsmarknaden var den näst största exportmarknaden för rovingexporten efter den amerikanska marknaden. Även om priserna var ganska likartade världen över var de ändå högst i unionen där de låg på nivån en US-dollar per kilo. Som en jämförelse kan nämnas att priset låg på nivån 0,99 US-dollar i Förenta staterna och var så lågt som 0,85 US-dollar per kilo i Malaysia och Indien (8). Om man ser till priserna till de tio viktigaste exportmarknaderna (9) var de till unionen de högsta.

               (54)

               Unionsmarknaden var den femte största exportmarknaden för Kina när det gäller huggna fibrer. Priserna i unionen var väsentligt högre än på de viktigaste exportmarknaderna, dvs. Förenta staterna, Sydkorea, Japan och Indien (i fallande ordning).

               (55)

               När det gäller mattor av glasfiber var unionen den viktigaste marknaden och priserna till unionsmarknaden var de attraktivaste bland Kinas viktigaste exportmarknader. Förenta staterna var den näst viktigaste exportmarknaden för mattor av glasfiber och den genomsnittliga prisnivån var något högre på denna marknad. När det gäller de övriga marknaderna, dvs. Vietnam, Indonesien, Förenade Arabemiraten (i fallande ordning), var detta pris lägre eller väsentligt lägre än till unionen.

               (56)

               Kommissionen grundade ovanstående analys på uppgifter på KN-nummernivå. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen inte tillgång till uppgifter på nivån produktkontrollnummer. Prisuppgifter på produktkontrollnummernivå är mer exakta och gör även att man slipper eventuella felaktigheter till följd av stora prisvariationer inom en och samma produktkategori (t.ex. huggna fibrer av olika diameter).

               (57)

               Trots denna begränsning framgår det av de tillgängliga uppgifterna att priserna till flertalet andra marknader var lägre än priserna till unionsmarknaden under översynsperioden. Med tanke på hur attraktiva priserna på unionsmarknaden är kan man således förvänta sig att en betydande del av de volymer som för närvarande säljs till andra marknader skulle komma att läggas om till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävs. Såsom anges i skäl 49 exporterades över 600 000 ton till andra marknader och denna export skulle därför, åtminstone delvis, kunna komma att läggas om till unionsmarknaden.

               (58)

               Unionsmarknadens attraktionskraft bekräftas även genom de kinesiska exportörernas investeringar i tredjeland, särskilt Egypten. De ugnar som installerats i Egypten har en kapacitet på uppskattningsvis 80 000 ton under översynsperioden. De beräknas ha en kapacitet på uppskattningsvis 160 000 ton i slutet av 2017 och 200 000 ton 2019 (10).

               (59)

               Nivån på priserna på unionsmarknaden och denna marknads betydelse för exporten från Kina gör att kommissionen drar slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv för glasfibertillverkare i Kina. Det är mycket sannolikt att importen skulle öka väsentligt om antidumpningsåtgärderna upphävs.

         3.2.3   Andra överväganden

               (60)

               I samband med den antisubventionsundersökning som kommissionen genomförde 2014 kunde den konstatera att den kinesiska glasfiberindustrin hade tillgång till en rad stimulansåtgärder. Detta tyder på att Kina önskar hjälpa sin glasfiberindustri att expandera och öka sin närvaro på världsmarknaden. Man kan följaktligen förvänta sig en ökning av exporten till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävs.

               (61)

               I september 2016 förlängde Indien sina antidumpningstullar på import av glasfibrer från Kina. Turkiet förlängde sina antidumpningstullar på denna import i november 2016. Det faktum att det finns antidumpningstullar på andra marknader gör att dessa marknader blir mindre attraktiva för kinesiska exportörer.

               (62)

               När det gäller det kinesiska prissättningsbeteendet anser kommissionen att förekomsten av antidumpningstullar i andra tredjeländer är ett ytterligare tecken på att de kinesiska exporterande tillverkarna dumpar sina produkter.

         3.2.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

               (63)

               Mot bakgrund av ovanstående utgår kommissionen från att den kinesiska dumpade exporten skulle återuppstå i större volymer och utöva ett starkare pristryck på unionsmarknaden om de gällande åtgärderna upphävs.

         4.   SKADA

   4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

               (64)

               Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

               (65)

               På grundval av uppgifter om unionsindustrin som lämnats av APFE fastställde kommissionen att den totala unionstillverkningen uppgick till ungefär 652 000 ton under översynsperioden.

               (66)

               Såsom anges i skäl 18 gjorde kommissionen ett urval bestående av tre unionstillverkares tillverkningsanläggningar, vilka svarade för ca 74 % av den totala försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden och 68 % av den totala tillverkningen i unionen.

         4.2   Förbrukning i unionen

               (67)

               Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av i) unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt uppgifter från APFE, och ii) importen från tredjeländer enligt uppgifter från Eurostat (Comext).

               (68)

               Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 1

                  Förbrukning i unionen (i ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Total förbrukning i unionen

                           750 645

                           813 760

                           897 396

                           960 818

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              108

                              120

                              128

                              Källa: Uppgifter från APFE och Eurostat (Comext).

               (69)

               Förbrukningen i unionen utvecklades kraftigt under skadeundersökningsperioden. Denna ökning innebär att man nu är tillbaka på samma nivå som före finanskrisen. Ökningen berodde på den starka utvecklingen av termoplastindustrin och en betydligt ökad efterfrågan på lätta hållbara material.

         4.3   Import från det berörda landet

   4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

               (70)

               Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 2

                  Importvolym (i ton) och marknadsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Importvolym från Kina

                           101 953

                           121 634

                           148 796

                           77 669

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              119

                              146

                              76

                           Marknadsandel (%)

                           14

                           15

                           17

                           8

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              107

                              121

                              57

                              Källa: Eurostat (Comext).

               (71)

               Ökningen av importen mellan 2012 och 2014 visar hur begränsad inverkan de ursprungliga antidumpningstullarna från 2011 hade. Denna utveckling kunde vändas tack vare höjningen av nivån på åtgärderna 2014 och apprecieringen av US-dollarn. De kinesiska exporterande tillverkarna anger sina priser i US-dollar och en appreciering av denna valuta gör att importen blir mindre attraktiv för importörerna i unionen.

         4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

               (72)

               Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av statistik från Eurostat.

               (73)

               Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 3

                  Importpriser från Kina (i euro/ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Importpriser (i euro/ton)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              90

                              96

                              126

                              Källa: Eurostat (Comext).

               (74)

               Det genomsnittliga priset på den berörda produkten minskade med 4 % mellan 2012 och 2014, för att därefter öka med 31 % under översynsperioden.

               (75)

               Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

               (76)

               det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och

               (77)

               importstatistik enligt Eurostat per KN-nummer, fastställd till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

               (78)

               Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins hypotetiska omsättning under översynsperioden.

               (79)

               Trots att det genomsnittliga priset för den kinesiska importen ökade 2015 fastställdes prisunderskridandet till 15 %.

         4.4   Import från andra tredjeländer

   4.4.1   Volym och marknadsandel för importen från andra tredjeländer

               (80)

               Importvolymen till unionen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 4

                  Importvolym (i ton) och marknadsandel – andra länder

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Importvolym Malaysia

                           60 571

                           64 188

                           53 398

                           68 774

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              106

                              88

                              114

                           Marknadsandel Malaysia (%)

                           8

                           8

                           6

                           7

                              Index

                              100

                              98

                              74

                              89

                           Importvolym Egypten

                           0

                           0

                           12 835

                           45 516

                              Index

                              Ej tillämpligt

                              Ej tillämpligt

                              Ej tillämpligt

                              Ej tillämpligt

                           Marknadsandel Egypten (%)

                           0

                           0

                           1

                           5

                              Index

                              Ej tillämpligt

                              Ej tillämpligt

                              Ej tillämpligt

                              Ej tillämpligt

                           Importvolym Norge

                           33 260

                           35 255

                           35 496

                           41 619

                              Index

                              100

                              106

                              107

                              125

                           Marknadsandel Norge (%)

                           4

                           4

                           4

                           4

                              Index

                              100

                              98

                              89

                              98

                           Importvolym Turkiet

                           20 940

                           17 619

                           19 252

                           19 703

                              Index

                              100

                              84

                              92

                              94

                           Marknadsandel Turkiet (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                              Index

                              100

                              78

                              77

                              74

                           Importvolym andra länder

                           46 148

                           47 624

                           59 493

                           73 795

                              Index

                              100

                              103

                              129

                              160

                           Marknadsandel andra länder (%)

                           6

                           6

                           7

                           8

                              Index

                              100

                              95

                              108

                              125

                              Källa: Eurostat (Comext).

               (81)

               Malaysia, Egypten, Norge och Turkiet var de viktigaste andra försörjningskällorna för unionen.

               (82)

               Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer ökade från 21 till 26 % under skadeundersökningsperioden.

               (83)

               Importen från Egypten uppvisade den största ökningen. Det förekom ingen import härifrån under de första åren av skadeundersökningsperioden men under 2015 nådde importen från Egypten, där en stor kinabaserad tillverkare fortsätter att investera i betydande omfattning, en marknadsandel på 5 %.

         4.4.2   Importpriser för importen från andra tredjeländer

               (84)

               Priserna för importen från de andra tredjeländerna utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 5

                  Importpriser (i euro/ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Importpris Malaysia

                           999

                           946

                           918

                           941

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              95

                              92

                              94

                           Importpris Egypten

                           —

                           —

                           823

                           997

                              Index

                              Ej tillämpligt

                              Ej tillämpligt

                              Ej tillämpligt

                              Ej tillämpligt

                           Importpris Norge

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Importpris Turkiet

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Importpris andra länder

                           874

                           827

                           1 206

                           1 310

                              Index

                              100

                              95

                              138

                              150

                              Källa: Eurostat (Comext).

               (85)

               Vid en jämförelse på KN-nummernivå låg priserna för importen från Malaysia fram till översynsperioden på en högre nivå än priserna för importen från Kina. Under översynsperioden minskade priserna för importen från Malaysia något, vilket dock inte var fallet för importen från andra länder.

               (86)

               Eftersom den norska tillverkaren är närstående till en unionstillverkare är priserna från Norge i betydande utsträckning att anse som internpriser mellan närstående parter och kommissionen ansåg därför att de inte var tillräckligt tillförlitliga för att man skulle kunna använda dem för en meningsfull jämförelse.

               (87)

               De genomsnittliga priserna är inte en indikator på de faktiska priserna, eftersom det finns betydande prisvariationer mellan olika produkttyper och man inte känner till produkttypsammansättningen. Det går därför inte att dra någon slutsats om importpriserna från andra tredjeländer.

         4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

   4.5.1   Allmänna anmärkningar

               (88)

               I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Såsom nämns i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

               (89)

               För fastställandet av skada gjorde kommissionen åtskillnad på makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer.

               (90)

               Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnats i klagomålet och i begäran om översyn samt efterföljande inlagor, vilka när så var möjligt dubbelkontrollerats mot statistik. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare.

               (91)

               Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (92)

               De uppgifter som använts för beräkningen av indikatorerna konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

               (93)

               De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

               (94)

               De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittligt pris per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

         4.5.2   Makroekonomiska indikatorer

   4.5.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

               (95)

               Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 6

                  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Tillverkning i ton

                           536 878

                           584 197

                           616 382

                           652 857

                              Index

                              100

                              109

                              115

                              122

                           Produktionskapacitet i ton

                           645 229

                           690 737

                           698 182

                           725 960

                              Index

                              100

                              107

                              108

                              113

                           Kapacitetsutnyttjande (%)

                           83

                           85

                           88

                           90

                              Index

                              100

                              102

                              106

                              108

                              Källa: Frågeformulärssvar, APFE.

               (96)

               Året 2012 kännetecknades av en låg tillverkningsvolym, en låg kapacitet och ett lågt kapacitetsutnyttjande. De påföljande åren ökade tillverkningen gradvis till följd av en ökad efterfrågan. Det förekom dessutom färre ugnsrenoveringar under perioden efter 2012. Alla dessa faktorer bidrog tillsammans till den positiva utvecklingen både av kapaciteten och av kapacitetsutnyttjandet.

         4.5.2.2   Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

               (97)

               Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 7

                  Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Försäljningsvolym på unionsmarknaden

                           487 774

                           527 441

                           568 126

                           633 743

                              Index

                              100

                              108

                              116

                              130

                           Marknadsandel (%)

                           65

                           65

                           63

                           66

                              Index

                              100

                              100

                              97

                              102

                              Källa: Frågeformulärssvar, APFE.

               (98)

               Tack vare en allt större efterfrågan ökade försäljningsvolymerna gradvis från 2012 års låga nivå och 2015 hade de ökat med 30 % jämfört med 2012.

               (99)

               Fram till 2014 ökade dock unionsindustrins försäljning i långsammare takt än vad förbrukningen i unionen gjorde på grund av förekomsten av kinesisk import som underskred unionsindustrins priser. Unionsindustrins markandsandel minskade från 65 till 63 % mellan 2012 och 2014 och ökade därefter till 66 % under översynsperioden efter det att nivån på åtgärderna höjts 2014.

         4.5.2.3   Sysselsättning och produktivitet

               (100)

               Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 8

                  Sysselsättning och produktivitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Antal anställda

                           3 580

                           3 456

                           3 366

                           3 404

                              Index

                              100

                              97

                              94

                              95

                           Produktivitet (i ton/anställd)

                           150

                           169

                           183

                           192

                              Index

                              100

                              113

                              122

                              128

                              Källa: Frågeformulärssvar, APFE.

               (101)

               Sysselsättningen minskade med 5 % mellan 2012 och 2015, trots att utvecklingen var positiv under översynsperioden. Omstruktureringen av industrin, dess ansträngningar för att förnya och optimera sina produktionsprocesser samt det ökade kapacitetsutnyttjandet ledde till en betydande produktivitetsökning under skadeundersökningsperioden.

         4.5.2.4   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

               (102)

               I denna undersökning fastställdes en dumpningsmarginal på över 70 %. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin mildrades efter det att nivån på åtgärderna höjdes 2014. Unionsindustrin började dra full nytta av dessa under 2015.

               (103)

               De gällande kombinerade åtgärderna bidrog till att minska den kinesiska importen och gjorde det möjligt för unionen att bibehålla sin marknadsandel. Unionsindustrins priser låg dock fortfarande på en låg nivå och i genomsnitt låg de under 2012 års nivåer.

               (104)

               Följaktligen kan slutsatsen dras att unionsindustrin kunnat dra nytta av de gällande åtgärderna och börjat återhämta sig från den skada som vållats av de kinesiska exporterande tillverkarnas tidigare dumpning.

         4.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

   4.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

               (105)

               De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 9

                  Försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet fritt fabrik till icke-närstående kunder i unionen (i euro/ton)

                           1 107

                           1 064

                           1 059

                           1 079

                              Index

                              100

                              96

                              96

                              97

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (106)

               De genomsnittliga försäljningspriserna har inte ändrats inte i någon större omfattning sedan 2012, även om man kunde konstatera en smärre minskning på 3 % 2015 jämfört med 2012.

         4.5.3.2   Genomsnittliga tillverkningskostnader per enhet

               (107)

               Tillverkningskostnaden per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 10

                  Tillverkningskostnad per enhet

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

                           1 188

                           1 082

                           1 055

                           1 005

                              Index

                              100

                              91

                              89

                              85

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (108)

               Tillverkningskostnaden per enhet minskade under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling beror på ett ökat kapacitetsutnyttjande som bidragit till sänkta tillverkningskostnader per enhet i denna kapitalintensiva industri. Unionsindustrin drog även nytta av låga priser på råmaterial och energi.

         4.5.3.3   Arbetskraftskostnader

               (109)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 11

                  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

                           52 316

                           53 849

                           57 443

                           59 099

                              Index

                              100

                              103

                              110

                              113

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (110)

               En smärre löneökning och friställandet av lågavlönade arbetare till följd av det effektivitetshöjande projekt som genomförts av en av tillverkarna i urvalet ledde till att den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade.

         4.5.3.4   Lagerhållning

               (111)

               Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 12

                  Lagerhållning (i ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Utgående lager

                           111 626

                           119 813

                           105 740

                           92 914

                              Index

                              100

                              107

                              95

                              83

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (112)

               Utgående lager minskade först något under 2013 och fortsatte därefter att minska ytterligare under skadeundersökningsperioden till följd av den ökande efterfrågan.

               (113)

               Höjningen av nivån på åtgärderna 2014 spelade en roll för minskningen i slutet av skadeundersökningsperioden.

         4.5.3.5   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

               (114)

               Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 13

                  Lönsamhet

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ÖP)

                           Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

                           – 13,7

                           – 3,3

                           0,4

                           8,6

                              Index

                              – 100

                              – 24

                              3

                              63

                           Kassaflöde (tusen euro)

                           – 25 623

                           – 17 008

                           635

                           47 361

                              Index

                              – 100

                              – 66

                              2

                              185

                           Investeringar (tusen euro)

                           39 573

                           34 088

                           41 500

                           49 664

                              Index

                              100

                              86

                              105

                              126

                           Räntabilitet (%)

                           – 10

                           – 3

                           0

                           8

                              Index

                              – 100

                              – 27

                              4

                              82

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (115)

               Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet började förbättras gradvis under skadeundersökningsperioden och blev positiv under översynsperioden.

               (116)

               Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Unionstillverkarna hade negativa kassaflöden 2012 och 2013. Denna situation förbättrades gradvis under skadeundersökningsperioden och unionstillverkarna fick ett positivt kassaflöde från och med 2014.

               (117)

               Unionstillverkarna i urvalet ökade sina investeringar under skadeundersökningsperioden. Denna ökning var mer betydande runt 2015. Investeringarna berodde till stor del på ugnsrenoveringarna.

               (118)

               Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda värde. Räntabiliteten uppvisade samma utveckling som lönsamheten. Den återställda räntabiliteten förklaras av den förbättring av unionsindustrins ekonomiska situation som inträffade i slutet av skadeundersökningsperioden.

               (119)

               Unionsindustrins dåliga ekonomiska resultat mellan 2012 och 2014 gjorde att den fick en sämre kapitalanskaffningsförmåga. Unionsindustrin behöver stora och långsiktiga investeringar för att den ska kunna renovera sina ugnar regelbundet och fortsätta sin verksamhet.

         4.5.4   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

               (120)

               Året 2012 kännetecknades av en låg efterfrågan, en låg kapacitet till följd av ugnsrenoveringar, ett lågt kapacitetsutnyttjande, höga lagernivåer, omstruktureringsåtgärder och sjunkande priser till följd av tidigare dumpning, vilket sammantaget ledde till kraftiga förluster och kassautflöden för de företag som ingick i urvalet.

               (121)

               Detta följdes mellan 2012 och 2014 av en situation där en kraftig efterfrågeökning gav en ökning av försäljningen, vilket i sin tur ledde till en ökad tillverkning och lägre lagernivåer. Både kapaciteten och kapacitetsutnyttjandet ökade. Företagen i urvalet fick väsentligt lägre tillverkningskostander tack vare en bättre absorption av de fasta kostnaderna, en förbättrad produktivitet och en fallande prisnivå för vissa viktiga insatsvaror.

               (122)

               Detta till trots kunde de ursprungliga antidumpningsåtgärderna som infördes 2011 inte helt uppväga den kinesiska importens prisunderskridande, vilken ökade med 46 % mellan 2012 och 2014. Denna situation undergrävde unionsindustrins återhämtning.

               (123)

               För att unionsindustrin skulle kunna bibehålla sin marknadsandel var den tvungen att ta låta sina priser urholkas och under 2014 lyckades den nätt och jämt uppnå ett nollresultat.

               (124)

               Efter höjningen av nivån på åtgärderna 2014 vände utvecklingen för unionsindustrins marknadsandel och priser uppåt. Tillverkningskostanden per enhet minskade ytterligare till följd av att tillverkningsvolymerna ökade och unionsindustrin kunde därför nå en vinst på 8,6 % under översynsperioden. Alla resultatindikatorer var positiva, bl.a. för jobbskapandet.

               (125)

               Såsom fastställdes i undersökningen 2014 fortsatte unionsindustrin att lida väsentlig skada till slutet av september månad 2013. Den dumpade och subventionerade importens skadevållande verkningar fortsatte under 2014. Först efter höjningen av nivån på åtgärderna började unionsindustrin återigen bli lönsam och skapa fler arbetstillfällen.

               (126)

               På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin till följd av ökningen av nivån på åtgärderna 2014 delvis kunnat återhämta sig från den skada som vållats av tidigare dumpning och att den inte led någon väsentlig skada under översynsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

         4.6   Sannolikhet för återkommande skada

               (127)

               Såsom nämns i skäl 49 motsvarade den uppskattade outnyttjade kapaciteten hos de kinesiska tillverkarna en betydande del av den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten fördubblades mellan 2015 och 2016. Denna ökande trend och unionsmarknadens stora attraktionskraft (se skäl 59) gör att det är det sannolikt att importen från Kina skulle komma att återuppstå i betydande omfattning om åtgärderna upphävs.

               (128)

               Såsom anges i skäl 75 fortsatte priserna på den kinesiska importen att i väsentlig utsträckning underskrida unionsindustrins priser under översynsperioden trots den ofördelaktiga utvecklingen av växelkursen EUR/USD.

               (129)

               Glasfiberpriserna har återhämtat sig i begränsad omfattning. Unionsindustrins priser ligger fortfarande på en nivå som är lägre än 2012 års nivå och verkningarna av höjningen av nivån på åtgärderna 2014 har dämpats av det ökade pristrycket från importen från Egypten. Förbrukningen i unionen är tillbaka på samma nivå som före finanskrisen och förväntas nu gradvis avta.

               (130)

               Glasfibertillverkning är en mycket kapitalintensiv industri. Tillverkarna i urvalet investerade 165 miljoner euro i sin produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden. Under samma period hade de ett kassaflöde från sin operativa verksamhet på endast till 5 miljoner euro. Om åtgärderna upphävs skulle detta leda till att man fick en sådan risknivå och sådana ekonomiska påfrestningar att detta skulle undergräva nyttan av dessa långsiktiga investeringar ytterligare. Unionsindustrin skulle i så fall bli tvungen att stänga sina ugnar. Detta skulle i sin tur äventyra själva dess existens. Det faktum att denna industri har en hög andel fasta kostnader gör att den är mycket känslig för variationer i tillverkningsvolymen. Detta medför att en relativt liten minskning av tillverkningen kan ge stora förluster. Den senaste tidens förbättring av unionsindustrins situation beror till stor del på att de fasta kostnaderna kunnat absorberas bättre till följd av ett ökat kapacitetsutnyttjande, vilket till största del är en följd av de gällande åtgärderna, särskilt under perioden efter 2014.

               (131)

               Dessutom påverkades unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden positivt av externa faktorer, till exempel de relativt låga priserna på energi och råmaterial. Sett ur ett långsiktigt perspektiv är det inte sannolikt att priserna på dessa insatsvaror kommer att ligga kvar på denna låga nivå. En prisökning på dessa insatsvaror skulle innebära ytterligare negativa följder för unionsindustrins lönsamhet.

               (132)

               Trots förbättringen 2015 är unionsindustrins situation fortfarande i ett sårbart läge och kännetecknas av fortsatta prisnedgångar, svängningar i tillverkningskostnaderna och höga kapitalkrav. Sett mot denna bakgrund skulle stora volymer av dumpad import från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser sannolikt leda till en försämring av unionsindustrins ekonomiska resultat.

               (133)

               Kommissionen drog därför slutsaten att det finns sannolikhet för återkommande skada om antidumpningsåtgärderna upphävs och utjämningstullarna ligger kvar på en nivå som redan visat sig vara otillräcklig för att begränsa inflödet av stora volymer av import till priser som underskrider unionsindustrins priser.

         5.   UNIONENS INTRESSE

               (134)

               I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om den entydigt kunde dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna i detta fall, trots att det fastställts att den skadevållande dumpningen sannolikt skulle återkomma utan ett bibehållande. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning alla de olika berörda parternas intressen, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen.

         5.1   Unionsindustrins intresse

               (135)

               Unionstillverkarna var mycket samarbetsvilliga i samband med denna undersökning.

               (136)

               Unionsindustrin har kunna visa att deras verksamhet är bärkraftig om den inte är utsatt för illojal konkurrens från dumpad och subventionerad import och att de gällande åtgärderna har gjort det möjligt för den att delvis återhämta sig från tidigare skada.

               (137)

               Ett upphävande av åtgärderna skulle dessutom högst sannolikt leda till en ökad illojal konkurrens från den dumpade kinesiska importen, vilket utgör ett hot mot unionstillverkarnas fortsatta verksamhet.

               (138)

               Därför dras slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att de gällande åtgärderna bibehålls.

         5.2   Icke-närstående importörers intresse

               (139)

               Såsom anges i skäl 20 besvarade åtta icke-närstående importörer stickprovsfrågeformuläret. De tre största importörerna valdes ut till att ingå i urvalet och två av dem samarbetade. De svarade för 5 % av importen från Kina under översynsperioden. Ingen av dessa importörer som registrerat sig som berörda parter i denna undersökning uttrycke någon ståndpunkt vare sig för eller emot de åtgärder som är föremål för översyn.

               (140)

               Importörer och handlare har tillgång till ett stort antal försörjningskällor både inom och utanför unionen. Dessutom är den berörda produkten i stor utsträckning standardiserad och det är lätt att byta försörjningskälla för den.

               (141)

               Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att en förlängning av antidumpningstullen skulle få en begränsad inverkan på importörernas situation.

         5.3   Användarnas intresse

               (142)

               Den undersökta produkten har många olika användningsområden, t.ex. transporter (fordons-, sjöfarts-, rymd- och militärområdet), elektriska/elektroniska tillämpningar, vindenergi, bygg- och anläggningsarbeten, tankar/rör och konsumentvaror. Ett stort antal olika användare samarbetade.

               (143)

               Av de 64 användare som registrerat sig som berörd part besvarade 19 kommissionens frågeformulär. De svarade för ca 10 % av den totala förbrukningen i unionen.

               (144)

               Av dessa var 14 mot en förlängning av åtgärderna, 3 företag var för ett bibehållande av åtgärderna och 2 hade ingen åsikt. En intresseorganisation för användare uppgav att den var mot åtgärderna.

               (145)

               Flera användare har hävdat att de gällande åtgärderna gör att produkter i ett senare led i förädlingskedjan blir mindre konkurrenskraftiga jämfört med samma produkter tillverkade i Asien. De hävdade vidare att de vare sig kunde absorbera den kostnadsökning åtgärderna ger eller vältra över den på sina konsumenter.

               (146)

               Efter det att nivån på åtgärderna höjts 2014 ökade kommissionen den tull som införts på den berörda produkten med ungefär två gånger nivån på den ursprungliga antidumpningstullen. Enligt kommissionens bedömning bör en sådan ökning påverka användarindustrins lönsamhet med högst en procentenhet, även om den erkände att vissa industrisektorer var mer utsatta än andra.

               (147)

               Detta bekräftades i samband med den nu aktuella undersökningen. De uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga användarna visar faktiskt på att kostnaden för glasfibrer, oavsett ursprung, ökade mellan 2014 och 2015 med ett belopp motsvarande 0,5 % av dessa användares omsättning. Samtidigt ökade omsättningen, vinsten och antalet anställda med anknytning till den berörda produkten. Endast två företag rapporterade en minskad omsättning och sysselsättning och fyra företag rapporterade en minskad vinst.

               (148)

               Några användare hävdade dessutom att unionsindustrin inte har tillräckligt med produktionskapacitet för att möta efterfrågan i unionen, inte ökar sin kapacitet och inte är konkurrenskraftig på grund av att den har gammal utrustning och höga energi- och arbetskraftskostnader.

               (149)

               Det framgick av undersökningen att dessa påståenden är ogrundade. Unionsindustrin har såsom redan beskrivits i tidigare skäl gjort betydande investeringar, förbättrat sin produktivitet och ökat sin produktionskapacitet, trots en längre tid av förluster som upphörde först 2014 till följd av att nivån på åtgärderna höjdes samma år. En ytterligare ökning av kapaciteten förutsätter att man gör långsiktiga kapitalåtaganden, vilket i sin tur ställer krav på en marknad med lika villkor där konkurrenskraftiga tillverkare kan förvänta sig en rimlig räntabilitet.

               (150)

               Dessutom fortsatte förbrukningen i unionen att utvecklas i samma takt som tidigare år, trots att nivån på åtgärderna höjdes mellan 2014 och 2015. Det finns alternativa försörjningskällor utanför Kina, t.ex. Bahrain, Egypten, Förenta staterna, Japan och Malaysia. Under skadeundersökningsperioden översteg importen från Kina nästan aldrig hälften av den totala importen från tredjeländer och dess marknadsandel kulminerade 2014 då den uppgick till 17 % av den totala förbrukningen i unionen. Syftet med antidumpnings- och utjämningstullarna har hursomhelst aldrig varit att stoppa den kinesiska importen till unionen, utan bara att få denna import att konkurrera på lika villkor med andra försörjningskällor.

               (151)

               Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att en förlängning av antidumpningstullen endast skulle få en begränsad inverkan på användarnas situation.

         5.4   Slutsats om unionens intresse

               (152)

               Om åtgärderna upphävs skulle detta få en väsentlig och negativ inverkan för unionstillverkarna.

               (153)

               En förlängning av antidumpningsåtgärderna skulle få en begränsad inverkan för importörerna, som var neutrala.

               (154)

               Även om vissa användare i sin verksamhet är utsatta när det gäller den ökade kostnaden för den berörda produkten och den likadana produkten bekräftade undersökningen att åtgärderna endast haft en begränsad inverkan på användarindustriernas resultat totalt sett.

               (155)

               Kommissionen drar slutsatsen att det sett till helheten inte finns några tvingande skäl som talar emot en fortsatt tillämpning av de gällande åtgärderna på import av den berörda produkten från Kina.

         6.   SLUTSATS OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

               (156)

               Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter. Endast en berörd part, nämligen klaganden, gav sig till känna efter utlämnandet och uppgav sig instämma i kommissionens slutsatser och dess förslag att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

               (157)

               Av ovanstående överväganden följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Kina och som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 248/2011, senast ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (158)

               Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av Den berörda produkten är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) och 7019 31 00 med ursprung i Kina.
   2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

               Företag

               Slutgiltig antidumpningstull (i %)

               Taric-tilläggsnummer

               Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               14,5

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               0

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               19,9

               B991

               Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilaga I

               15,9

               Alla övriga företag

               19,9

               A999

         3.   Den individuella antidumpningstullsats som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.
   4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Den är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 24 april 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  EUT L 67, 15.3.2011, s. 1.

      (3)  EUT L 367, 23.12.2014, s. 22.

      (4)  EUT C 99, 15.3.2016, s. 10.

      (5)  Japan, Nippon Electric Glass Co., Ltd (Japan), Malaysia, Nippon Electric Glass (Malaysia) och CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Turkiet).

      (6)  Uppgifter lämnade av APFE i oktober 2016 som grundar sig på presentationen European Market and Supply Situation.

      (7)  Prisuppgifter enligt tullstatistik.

      (8)  Under översynsperioden exporterade Kina ungefär 111 000 ton till Förenta staterna, 78 000 ton till unionen, 16 000 ton till Malaysia och 14 000 ton till Indien.

      (9)  Dessa marknader var (i fallande storleksordning) Förenta staterna, EU, Saudiarabien, Sydkorea, Förenade Arabemiraten, Kanada, Thailand, Japan, Malaysia och Indien.

      (10)  Uppgifter lämnade av APFE i oktober 2016 som grundar sig på presentationen European Market and Supply Situation.

      BILAGA I
      Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

                  Namn

                  Taric-tilläggsnummer

                  Taishan Fiberglass Inc.;
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      BILAGA II
      Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska innehålla en försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och ska innehålla följande:

                  1.

                  Namn och befattning för tjänstemannen vid den enhet som har utfärdat fakturan.

                  2.

                  Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den (mängd) produkter av glasfiberfilament som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

                  3.

                  Datum och underskrift.