title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1934 av den 27 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

text:
               28.10.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 282/14

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1934
   av den 27 oktober 2015
   om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
   av följande skäl:
   1.   FÖRFARANDE

   1.1   Gällande åtgärder

               (1)

               Antidumpningsåtgärder på import av vissa rördelar av järn eller stål (nedan kallade vissa rördelar eller den berörda produkten) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad det berörda landet eller Kina) och Thailand infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 584/96 (2) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) och förlängdes senast genom rådets förordning (EG) nr 803/2009 (3) (nedan kallade de gällande åtgärderna).

               (2)

               I enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen utvidgades de ursprungliga åtgärderna, genom rådets förordningar (EG) nr 964/2003 (4), (EG) nr 2052/2004 (5), (EG) nr 2053/2004 (6) och (EG) nr 655/2006 (7), till att även omfatta import som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna eller inte.

               (3)

               De gällande antidumpningstullarna uppgår till 58,6 % för alla företag.

         1.2   Gällande åtgärder med avseende på andra tredjeländer

               (4)

               För närvarande är antidumpningsåtgärder i kraft för import av vissa rördelar med ursprung i Ryssland och Turkiet (8) och för import av vissa rördelar med ursprung i Sydkorea och Malaysia (9). Åtgärderna mot Thailand upphörde att gälla den 4 september 2014 (10).

         1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

               (5)

               Den 14 december 2013 offentliggjorde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut (11) för de gällande antidumpningsåtgärderna på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka, Filippinerna eller inte.

               (6)

               Den 2 juni 2014 mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (7)

               Begäran ingavs av Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av den berörda produkten. Begäran motiverades med att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla.

               (8)

               Den 3 september 2014 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
                   (12).

         1.4   Berörda parter

               (9)

               I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen den sökande, andra kända unionstillverkare, användare och importörer, exporterande tillverkare i det berörda landet och de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta.

               (10)

               Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter om inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelspolitiska förfaranden.

         1.4.1   Stickprovsförfarande

               (11)

               I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

         a)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

               (12)

               I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Urvalet gjordes på grundval av tillverknings- och försäljningsvolymer av den likadana produkten i unionen under översynsperioden samt med hänsyn tagen till den geografiska spridningen. Det bestod av tre företag/företagsgrupper med produktionsanläggningar i Frankrike, Italien, Tyskland och Österrike. Inga synpunkter inkom och det fastställdes att de företag som ingick i det preliminära urvalet också skulle utgöra det slutgiltiga urvalet.

               (13)

               Det visade sig därefter att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet inte kunde lämna ett fullständigt svar på frågeformuläret, vilket fick till följd att denna tillverkare ersattes med en annan unionstillverkare. Det slutgiltiga urvalet bestod av tre företag/företagsgrupper som svarade för 57 % av tillverkningen i unionen och för 58 % av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden samt hade produktionsanläggningar i fyra olika medlemsstater (Frankrike, Italien, Tyskland och Österrike). De berörda parterna underrättades om detta. Det ändrade urvalet ansågs vara representativt för unionsindustrin.

         b)   Stickprovsförfarande avseende importörer

               (14)

               För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de icke-närstående importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Endast sex av de tolv importörer som lämnade uppgifter importerade den berörda produkten från Kina. Det gjordes ett urval bland dessa sex företag på grundval av deras importvolym av den berörda produkten till unionen under översynsperioden och med hänsyn tagen till den geografiska spridningen. Urvalet bestod av tre importörer i Grekland, Italien och Tyskland.

               (15)

               Alla importörer som gav sig till känna underrättades om det föreslagna urvalet. Inga synpunkter inkom. Urvalet svarade för 15 % av den totala importen av den berörda produkten.

         c)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

               (16)

               För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

               (17)

               Endast en kinesisk exporterande tillverkare gav sig till känna genom att lämna de uppgifter som begärdes i stickprovsformuläret. Ett stickprovsförfarande var följaktligen inte nödvändigt. Såsom nämns i skäl 20 slutade dock denna exporterande tillverkare sedan att samarbeta.

         1.4.2   Svar på frågeformulär

               (18)

               Kommissionen sände frågeformulär till alla unionstillverkare som ingick i urvalet och till de importörer i unionen som ingick i urvalet samt till den ovannämnda kinesiska exporterande tillverkaren.

               (19)

               De tre unionstillverkare/grupper av tillverkare som ingick i urvalet och de tre icke-närstående importörerna som ingick i urvalet besvarade frågeformuläret.

               (20)

               Den kinesiska exporterande tillverkaren besvarade inte frågeformuläret.

         1.4.3   Kontrollbesök

               (21)

               Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att kunna fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att kunna avgöra om det skulle strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

                           a)

                           Unionstillverkare:

                                       —

                                       Erne Fittings GmbH och det närstående företaget Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Österrike,

                                       —

                                       Vallourec Fittings SA, Maubeuge, Frankrike,

                                       —

                                       Virgilio Cena & Figli SpA, Brescia, Italien.

                           b)

                           Importörer:

                                       —

                                       Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italien,

                                       —

                                       General Commercial & Industrial SA, Aten, Grekland,

                                       —

                                       Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Tyskland.

         1.5   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

               (22)

               Undersökningen om sannolikheten för att dumpningen skulle återkomma omfattade perioden från och med den 1 juli 2013 till och med den 30 juni 2014 (nedan kallad översynsperioden).

               (23)

               Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

         1.6   Meddelande av uppgifter

               (24)

               Kommissionen meddelade alla berörda parter de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades dock.

         2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   2.1   Berörd produkt

               (25)

               Den produkt som översynen gäller är densamma som i den översyn vid giltighetstidens utgång som avslutades i augusti 2009 (13), dvs. vissa rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål och med ursprung i Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80.

         2.2   Likadan produkt

               (26)

               Undersökningen visade att följande produkter har såväl samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som samma grundläggande användningsområden:

                           —

                           Den berörda produkten.

                           —

                           Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Saudiarabien, som användes som jämförbart land.

                           —

                           Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

               (27)

               Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

   3.1   Inledande anmärkningar

               (28)

               I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

               (29)

               Såsom anges i skälen 18 och 19 sändes det visserligen ett frågeformulär till den kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet, men denna exporterande tillverkare besvarade dock inte frågeformuläret. Detta innebär att ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i den nu aktuella undersökningen och följaktligen användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

               (30)

               De kinesiska myndigheterna och den ovannämnda kinesiska exporterande tillverkaren som gav sig till känna under stickprovsförfarandet underrättades i detta sammanhang om att kommissionen skulle anse underlåtenhet att besvara frågeformuläret som bristande samarbete och att den i ett sådant fall kunde använda sig av artikel 18 i grundförordningen när det gäller avgörandena för Kina. Såsom anges i skäl 20 inkom inget svar på frågeformuläret till kommissionen.

               (31)

               Mot denna bakgrund och enligt artikel 18.1 i grundförordningen träffades avgörandena om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumping (se nedan) på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifterna i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång och tillgänglig statistik från Eurostat, som dubbelkontrollerades mot importstatistik som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (artikel 14.6-databasen) och mot uppgifter som samlats in vid kontrollerna på plats hos de icke-närstående importörerna. Även den kinesiska databasen över exportstatistik analyserades. Denna analys visade dock att uppgifterna om importvolymen i denna databas vida översteg de volymer som registrerats i andra tillgängliga källor, särskilt artikel 14.6-databasen. Den visade även på rapporterade genomsnittliga priser som låg långt över de genomsnittliga priserna enligt andra källor, bl.a. det genomsnittliga pris som rapporterats av de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna. De uppgifter som rapporterats av alla övriga tillgängliga källor uppvisade således små skillnader sinsemellan, under det att det kunde konstateras att de uppgifter som rapporterats i den kinesiska databasen avvek betydligt från de uppgifter som rapporterats av alla de övriga källor som analyserats av kommissionen. Av denna anledning ansågs de uppgifter som rapporterats i den kinesiska databasen över exportstatistik vara otillförlitliga i detta fall.

         3.2   Dumpning av import under översynsperioden

   a)   Jämförbart land

               (32)

               I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).

               (33)

               Thailand användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Vid den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång användes Förenta staterna som jämförbart land, eftersom de thailändska tillverkarna inte samarbetade.

               (34)

               Vad gäller den nu aktuella undersökningen underrättade kommissionen de berörda parterna i meddelandet om inledande att den hade för avsikt att använda Sydkorea som jämförbart land, eftersom Sydkorea i motsats till Förenta staterna inte tillämpade några handelspolitiska skyddsåtgärder och eftersom en sydkoreansk exporterande tillverkare hade samarbetat i översynen vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna på import av den berörda produkten från Malaysia och Sydkorea (se skäl 4). Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter på lämpligheten av detta val, men ingen av parterna lämnade några synpunkter.

               (35)

               Kommissionen inhämtade upplysningar om tillverkare av den berörda produkten i andra möjliga jämförbara länder, nämligen Bosnien och Hercegovina, Indien, Israel, Japan, Saudiarabien, Thailand och Taiwan och uppmanade alla kända tillverkare av den berörda produkten i dessa länder, inklusive tillverkaren i Sydkorea, att lämna nödvändiga uppgifter. Endast en tillverkare i Saudiarabien samarbetade och besvarade frågeformuläret.

               (36)

               Såsom anges i skäl 26 visade undersökningen att den berörda produkten som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Saudiarabien har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som den produkt som tillverkas och exporteras till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna.

               (37)

               Undersökningen visade inte på några snedvridningar på den saudiska hemmamarknaden. Det fanns visserligen bara en tillverkare men inga handelspolitiska skyddsåtgärder var i kraft och den inhemska tillverkaren konkurrerade med import från Kina, Sydkorea, Thailand och Japan. På denna grundval drogs slutsatsen att konkurrensen på den saudiska marknaden var tillfredsställande.

               (38)

               Det framgick även av undersökningen att de kvantiteter som tillverkades och såldes på den saudiska hemmamarknaden var representativa i förhållande till den totala exporten från Kina till unionen enligt Eurostat.

               (39)

               Såsom anges i skäl 45 visade undersökningen att de saudiska tillverkarnas inhemska försäljning av den berörda produkten, i genomsnitt, gick med förlust. Den genomsnittliga tillverkningskostnaden konstaterades dock ligga på samma nivå som för unionsindustrin och årsredovisningen hade upprättats i enlighet med fortlevnadsprincipen. På denna grundval ansågs det att företaget kommer att fortsätta att vara ekonomiskt bärkraftigt under en överskådlig framtid.

               (40)

               Mot denna bakgrund ansågs Saudiarabien vara ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

         b)   Normalvärde

               (41)

               De uppgifter som mottagits från den samarbetsvilliga tillverkaren i Saudiarabien användes som grundval för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina.

               (42)

               I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga tillverkaren i Saudiarabien var representativ under översynsperioden.

               (43)

               Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Den totala exportvolymen fastställdes på grundval av statistik från Eurostat (se skäl 31). På denna grundval ansågs försäljningen på hemmamarknaden i Saudiarabien vara representativ.

               (44)

               Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen.

               (45)

               Det framgick av undersökningen att det vägda genomsnittliga inhemska priset under en längre period varit lägre än den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden. Denna försäljning kan därför inte anses ha skett vid normal handel. Följaktligen konstruerades normalvärdet på grundval av tillverkningskostnaden jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

               (46)

               I enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Eftersom det inte fanns någon uppgift om den exporterande tillverkarens faktiska vinst användes en skälig vinstmarginal i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. En vinstmarginal på 5 % ansågs vara skälig när det gäller metallindustrin. Dumpningsmarginalen uppgick till 136 %.

         c)   Exportpris

               (47)

               Exportpriset fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter från Eurostat som dubbelkontrollerats mot de uppgifter som den sökande lämnat i begäran, artikel 14.6-databasen och de uppgifter som erhållits från de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna.

         d)   Jämförelse

               (48)

               Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen en justering av exportpriset och normalvärdet för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportkostnader (sjöfrakt), försäkringskostnader och tullklareringsavgifter på grundval av kontrollerade uppgifter från icke-närstående importörer.

         e)   Dumpningsmarginal

               (49)

               Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts enligt ovan, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina. En jämförelse per produkttyp var därför inte möjlig.

               (50)

               På grundval av detta uppgick den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till över 136 %.

         3.3   Importens utveckling om åtgärderna skulle upphävas

   a)   Inledande anmärkning

               (51)

               Eftersom det konstaterats att dumpning förekom under översynsperioden undersökte kommissionen sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. De faktorer som analyserades var produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, det kinesiska exportbeteendet gentemot andra tredje länder och unionsmarknadens attraktionskraft.

         b)   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

               (52)

               Tillverkningen, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina fastställdes på grundval av uppskattningar som gjorts av den sökande. På denna grundval uppskattades den totala tillverkningen i Kina volymmässigt till 435 000 ton och den totala produktionskapaciteten till 612 000 ton. Den totala outnyttjade kapaciteten i Kina uppgick således till uppskattningsvis 177 000 ton, vilket motsvarar nästan tre gånger förbrukningen i unionen under översynsperioden. Såsom förklaras i skälen 53–56 kan stora delar av denna outnyttjade kapacitet sannolikt komma att användas för export till unionen.

         c)   Kinesiskt exportbeteende gentemot andra tredjeländer

               (53)

               Eftersom det inte finns några allmänt tillgängliga uppgifter och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade gick det inte att fastställa storleken på de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till andra tredjelandsmarknader. De kinesiska exporterande tillverkarna har emellertid ägnat sig åt illojala affärsmetoder på den amerikanska marknaden, där antidumpningsåtgärder mot den berörda produkten är i kraft sedan 1992. Mot denna bakgrund och med beaktande av den dumpning som pågår och tidigare pågått på unionsmarknaden finns det dock ingen anledning att anta att de kinesiska exportörerna kommer att ändra sitt exportprisbeteende inom den närmaste framtiden.

         d)   Unionsmarknadens attraktionskraft

               (54)

               Trots de gällande tullarna ökade de kinesiska exporterande tillverkarna sin exportvolym till och marknadsandel på unionsmarknaden, vilket visar att de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande är intresserade av unionsmarknaden. Detta bekräftas även av tidigare kringgående genom omlastning av den berörda produkten via Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna (se skäl 2).

               (55)

               Även om man beaktar att den inhemska förbrukningen i Kina och i andra tredjeländer skulle kunna öka tyder den stora överkapaciteten i Kina som vida överstiger den totala förbrukningen i unionen på att de kinesiska exporterande tillverkarna ändå skulle ha betydande kvantiteter tillgängliga för export till unionsmarkanden om åtgärderna skulle upphöra. Med tanke på att Förenta staterna, som är en annan stor marknad för den berörda produkten, tillämpar betydande antidumpningsåtgärder på import av den berörda produkten från Kina är det sannolikt att en stor del av denna outnyttjade kapacitet kommer att användas för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra.

               (56)

               Med beaktande av de kinesiska exporterande tillverkarnas pågående och tidigare dumping (se skäl 50) och det faktum att den berörda produkten från Kina är föremål för antidumpningsåtgärder vid import till den amerikanska marknaden anser man att unionsmarknaden kommer att fortsätta att vara attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna.

         3.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

               (57)

               Undersökningen har bekräftat att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till kraftigt dumpade priser under översynsperioden. Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina (motsvarande nästan tre gånger förbrukningen i unionen), exportbeteendet när det gäller den amerikanska marknaden och unionsmarknadens fortsatta attraktionskraft drog kommissionen slutsatsen att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes.

         4.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN SKA ÅTERKOMMA

   4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

               (58)

               Unionsindustrin har inte genomgått några stora strukturella förändringar sedan undersökningsperioden för den förra en vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 1. Den likadana produkten tillverkades av 22 kända tillverkare i unionen under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

               (59)

               Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden fastställdes till 48 868 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden och som dubbelkontrollerats mot de kontrollerade uppgifterna för företagen i urvalet.

               (60)

               Såsom anges i skäl 11 valdes tre unionstillverkare/grupper av tillverkare ut till att ingå i det slutgiltiga urvalet. De företagen/företagsgrupper som ingick i urvalet svarade för 57 % av tillverkningen i unionen och för 58 % av försäljningen i unionen (se skäl 13). Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin.

         4.2   Förbrukning i unionen

               (61)

               Kommissionens beräkning av förbrukningen i unionen grundades på i) unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt de uppgifter som lämnats av sökanden och ii) importen från tredjeländer enligt Eurostats uppgifter. Såsom förklaras i skäl 31 ansågs uppgifterna i den kinesiska databasen över exportstatistik inte vara tillförlitliga och följaktligen använde man sig inte av dessa vid fastställandet av exportvolymen från Kina.

               (62)

               Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 1

                  Förbrukningen i unionen (i ton)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Total förbrukning i unionen

                           57 897

                           59 916

                           60 503

                           58 113

                              Index

                              100

                              103

                              104

                              100

                              Källa: Uppgifter från sökanden och Eurostat.

               (63)

               Under 2012 och 2013 ökade förbrukningen något (med 3 % respektive 4 % jämfört med 2011 års nivå) och uppgick till 59 916 ton under 2012 och 60 503 ton under 2013. Under översynsperioden minskade den till en nivå som var något högre än 2011 års nivå, dvs. till 58 113 ton. Totalt sett var förbrukningen i unionen relativt konstant under skadeundersökningsperioden.

         4.3   Import från det berörda landet

   4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

               (64)

               Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Den sammanlagda importvolymen från Kina (se tabell 2) omfattar import av den berörda produkten som har sitt ursprung i Kina eller som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, eftersom åtgärderna utvidgats till att även omfatta import som avsänts från dessa länder (se skäl 2).

               (65)

               Importen till unionen från Kina utvecklades enligt följande:

                  Tabell 2

                  Importvolym (i ton) och marknadsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Den berörda produkten med ursprung i Kina

                           3 739

                           6 789

                           7 091

                           8 058

                           Den berörda produkten som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna

                           1 051

                           1 168

                           1 342

                           1 377

                           Total importvolym från Kina

                           4 790

                           7 957

                           8 433

                           9 435

                              Index

                              100

                              166

                              176

                              197

                           Marknadsandel

                           8 %

                           13 %

                           14 %

                           16 %

                              Källa: Eurostat.

               (66)

               Under skadeundersökningsperioden ökade den totala importvolymen från Kina kontinuerligt och nästan fördubblades från 4 790 ton 2011 till 9 435 ton under översynsperioden. Den kinesiska marknadsandelen följde samma trend och fördubblades under skadeundersökningsperioden, från 8 % under 2011 till 16 % under översynsperioden.

         4.3.2   Priser för importen från det berörda landet och prisunderskridande

               (67)

               Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga importpriset (se tabell 3) innefattar både den berörda produkten med ursprung i Kina och den berörda produkten som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, och detta av samma orsak som anges i skäl 64. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades följaktligen på följande sätt:

                  Tabell 3

                  Importpriser (i euro per ton)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Den berörda produkten med ursprung i Kina

                           1 347

                           1 646

                           1 299

                           1 179

                           Den berörda produkten som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna

                           2 200

                           2 700

                           2 633

                           2 623

                           Kina genomsnitt

                           1 534

                           1 801

                           1 511

                           1 388

                              Index

                              100

                              117

                              98

                              90

                              Källa: Eurostat.

               (68)

               Under skadeundersökningsperioden varierade det genomsnittliga importpriset kraftigt. Först ökade priset med 17 %, från 1 534 euro per ton 2011 till 1 801 euro per ton 2012. Importpriset sjönk under 2013 till 1 511 euro per ton och till 1 388 euro per ton under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset minskade med 10 % totalt sett under skadeundersökningsperioden.

               (69)

               Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionsindustrin tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och det genomsnittliga priset för importen från det berörda landet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån (kostnader, försäkring, frakt) på grundval av Eurostats uppgifter, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

               (70)

               Såsom nämns i skäl 49 var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade. En jämförelse per produkttyp var därför inte möjlig. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter nödvändiga justeringar och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Det visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 20,5 %.

         4.3.3   Import från tredjeländer

               (71)

               Tabellen nedan visar hur importen från andra tredjeländer till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris.

                  Tabell 4

                  Import från tredjeländer

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Import från tredjeländer

                           Volym i ton

                           9 078

                           11 560

                           11 273

                           11 556

                              Index

                              100

                              127

                              124

                              127

                           Marknadsandel

                           16 %

                           19 %

                           19 %

                           20 %

                           Genomsnittligt pris (i euro per ton)

                           2 596

                           2 473

                           2 584

                           2 442

                              Index

                              100

                              95

                              100

                              94

                              Källa: Eurostat.

               (72)

               Importvolymen från andra tredjeländer ökade från ca 9 078 ton 2011 till ca 11 556 ton under översynsperioden, dvs. med 27 %. Denna ökning skedde huvudsakligen mellan 2011 och 2012, varefter importvolymen låg kvar på en relativt stabil nivå fram till slutet av översynsperioden. Denna ökning återspeglas i marknadsandelen för denna import som ökade från 16 % under 2011 till 19 % under 2012 och sedan låg kvar på en relativt stabil nivå med endast en liten ökning till 20 % under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset sjönk med 5 % under 2012 för att därefter öka med 5 % under 2013. Under undersökningsperioden minskade den återigen med 6 %. I genomsnitt var dessa priser lägre än unionsindustrins priser.

               (73)

               Under översynsperioden kom importen främst från Vietnam, Kambodja, Thailand, och Israel. Den utvecklades på det sätt som visas nedan.

                  Tabell 5

                  Importvolym (i ton) från de viktigaste andra tredjeländerna

                           Importvolym per land

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Vietnam

                           1 158

                           1 602

                           2 635

                           2 562

                              Index

                              100

                              138

                              228

                              221

                           Kambodja

                           0

                           0

                           365

                           1 368

                              Index

                              100

                              100

                              365

                              1 368

                           Thailand

                           2 520

                           2 559

                           1 974

                           1 357

                              Index

                              100

                              102

                              78

                              54

                           Israel

                           128

                           547

                           745

                           973

                              Index

                              100

                              427

                              582

                              760

                              Källa: Eurostat.

               (74)

               Importen från Vietnam fördubblades under skadeundersökningsperioden och uppgick till ca 2 562 ton under översynsperioden. Importen från Thailand minskade kraftigt (med 47 %) från 2011 och nådde ner till en nivå på 1 357 ton under översynsperioden. Importen från Kambodja och Israel ökade däremot kraftigt under skadeundersökningsperioden och uppgick till 1 368 ton respektive 973 ton under översynsperioden.

         4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

   4.4.1   Allmänna anmärkningar

               (75)

               I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

               (76)

               I skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn. Uppgifterna avsåg samtliga kända unionstillverkare. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som unionstillverkarna i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret och uppgifterna avseende de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter har konstaterats vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

               (77)

               De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

               (78)

               De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. Uppgifterna rörande de mikroekonomiska indikatorerna grundar sig enbart på kontrollerade uppgifter från de företag/företagsgrupper som ingick i urvalet.

         4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

   4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

               (79)

               Tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet totalt i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 6

                  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Tillverkningsvolym (i ton)

                           53 797

                           54 951

                           54 572

                           48 868

                              Index

                              100

                              102

                              101

                              90

                           Tillverkningskapacitet (i ton)

                           184 220

                           164 220

                           164 220

                           164 220

                              Index

                              100

                              89

                              89

                              89

                           Kapacitetsutnyttjande

                           29 %

                           33 %

                           33 %

                           29 %

                              Källa: Begäran.

               (80)

               Tillverkningsvolymen var relativt oförändrad mellan 2011 och 2013, men minskade med 10 % under översynsperioden till 48 868 ton.

               (81)

               Unionstillverkarnas tillverkningskapacitet låg från och med 2012 på nivån 164 220 ton, efter en kapacitetsminskning på 11 % under 2011. Den rapporterade kapacitet som anges i tabellen ovan utgår från den teoretiska maxkapaciteten med 3 skift/dag, 6 dagar/vecka och 48 veckor/år, i enlighet med vad som är praxis i denna industri och med den metod som använts i de tidigare förfaranden som avses i skäl 4. Industrins reella driftstid är dock bara 2 skift/dag, 5 dagar/vecka och 48 veckor/år. Den rapporterade kapaciteten ger därför inte nödvändigtvis en korrekt bild av den faktiska kapaciteten under översynsperioden.

               (82)

               Kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden låg kvar på en låg nivå, dvs. 29 %. Kapacitetsutnyttjandet ökade under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på 33 % under 2012 och 2013. Detta förklaras av att tillverkningsvolymen ökade en aning under dessa år. Såsom förklaras i skäl 81 beror det låga kapacitetsutnyttjandet delvis på metoden för att beräkna den totala kapaciteten.

         4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

               (83)

               Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 7

                  Försäljningsvolym och marknadsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

                           44 030

                           40 399

                           40 797

                           37 121

                              Index

                              100

                              92

                              93

                              84

                           Marknadsandel

                           76 %

                           67 %

                           67 %

                           64 %

                              Källa: Begäran.

               (84)

               Försäljningsvolymerna på unionsmarknaden minskade med 8 % under 2012 jämfört med försäljningsvolymerna för 2011. De ökade endast en aning 2013 och sjönk därefter under översynsperioden till 37 121 ton, dvs. den totala försäljningsvolymen minskade med 16 % jämfört med 2011.

               (85)

               Unionsindustrins minskade försäljning avspeglades i dess marknadsandel som minskade med 12 procentenheter under skadeundersökningsperioden, dvs. från 76 % under 2011 till 64 % under översynsperioden.

         4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

               (86)

               Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 8

                  Sysselsättning och produktivitet

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Antal anställda

                           1 092

                           1 006

                           962

                           947

                              Index

                              100

                              92

                              88

                              86

                           Produktivitet (enhet per anställd)

                           49

                           55

                           57

                           52

                              Index

                              100

                              112

                              116

                              106

                              Källa: Begäran.

               (87)

               Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda gradvis med 14 %, från 1 092 anställda 2011 till 947 anställda under översynsperioden. Eftersom tillverkningen låg kvar på samma nivå under 2012 och 2013 ökade produktiviteten för unionsindustrins anställda, mätt som tillverkning (ton) per anställd per år, med 12 % respektive 16 % dessa år jämfört med 2011. Produktiviteten minskade under översynsperioden på grund av den minskade tillverkningen, men var ändå 6 % högre än 2011.

         4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

   4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

               (88)

               De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 9

                  Försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden i dess helhet (euro per ton)

                           2 774

                           2 902

                           2 808

                           2 892

                              Index

                              100

                              105

                              101

                              104

                           Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

                           3 081

                           3 100

                           3 042

                           3 118

                              Index

                              100

                              101

                              99

                              101

                              Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet.

               (89)

               Försäljningspriserna i unionen var relativt oförändrade och uppvisade endast smärre fluktuationer. De ökade således med 5 % under 2012, minskade med 4 % under 2013 och ökade igen med 3 % under översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade priserna med 4 % totalt sett. Produktionskostnaden per enhet uppvisade samma utveckling, dvs. den ökade under 2012, minskade därefter under 2013 och ökade igen under översynsperioden. Det rörde sig emellertid endast och smärre fluktuationer som uppgick till mellan 1 % och 2 %. Produktionskostnaden per enhet ökade totalt sett med 1 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom försäljningspriserna ökade aningen mer under skadeundersökningsperioden ledde detta således till en förbättring av unionstillverkarnas lönsamhet, vilken dock ändå var negativ under hela skadeundersökningsperioden (se skäl 94).

         4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

               (90)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 10

                  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

                           53 347

                           54 409

                           55 868

                           55 715

                              Index

                              100

                              102

                              105

                              104

                              Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet.

               (91)

               Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd uppvisade en lätt stigande trend under skadeundersökningsperioden. Mellan 2011 och översynsperioden ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 % till 55 715 euro. Minskningen av antalet anställda med 14 % under skadeundersökningsperioden ledde dock inte till omedelbara besparingar för företagen i och med att uppsägningarna också medförde kostnader.

         4.4.3.3   Lagerhållning

               (92)

               Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 11

                  Lagerhållning

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Utgående lager (i ton)

                           6 657

                           6 851

                           6 807

                           5 749

                              Index

                              100

                              103

                              102

                              86

                           Utgående lager i procent av tillverkningen

                           22 %

                           21 %

                           29 %

                           21 %

                              Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet.

               (93)

               Utgående lager ökade först något under 2012 för att därefter minska igen med 1 % mellan 2012 och 2013 och med 16 % mellan 2013 och översynsperioden. Totalt sett minskade lagerhållningen med 14 % under skadeundersökningsperioden. Jämfört med produktionsnivån minskade de utgående lagren med en procentenhet mellan 2011 och översynsperioden.

         4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

               (94)

               Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 12

                  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                           2011

                           2012

                           2013

                           Översynsperioden

                           Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

                           – 11,2 %

                           – 5,5 %

                           – 8,3 %

                           – 9,1 %

                           Kassaflöde (i euro)

                           – 7 791 330

                           – 518 192

                           – 2 540 656

                           – 1 790 761

                              Index

                              100

                              1 504

                              307

                              435

                           Investeringar (i euro)

                           2 388 945

                           3 111 518

                           4 339 627

                           3 362 845

                              Index

                              100

                              130

                              182

                              141

                           Räntabilitet

                           – 21,4 %

                           – 18,8 %

                           – 13,6 %

                           – 15,3 %

                              Källa: Kontrollerade uppgifter för de företag som ingick i urvalet.

               (95)

               Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning.

               (96)

               Unionsindustrin gick med betydande förlust under skadeundersökningsperioden. Förlusten uppgick till – 11,2 % under 2011, minskade därefter till – 5,5 % under 2012 för att sedan återigen öka under 2013 och översynsperioden (– 8,3 % respektive – 9,1 %).

               (97)

               Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Kassaflödet var negativ under skadeundersökningsperioden trots att det förbättrats, framför allt under 2012.

               (98)

               Investeringarna uppvisade en ökande trend och hade till syfte att göra tillverkningsprocessen säkrare, minska energiförbrukningen och förbättra konkurrenskraften och kvaliteten för den berörda produkten. Investeringarna ökade både under 2012 och 2013, men minskade under översynsperioden. Jämfört med 2011 ökade investeringarna med 30 % under 2012, med 82 % under 2013 och med 41 % under översynsperioden. Denna ökning av investeringarna ledde dock inte till positiv räntabilitet, dvs. vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten varierade således mellan – 21,4 % under 2011 och – 15,3 % under översynsperioden.

         4.4.3.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

               (99)

               Den dumpningsmarginal som fastställdes vid undersökningen översteg gott och väl miniminivån. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek har haft en betydande inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet.

               (100)

               Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland, Turkiet, Sydkorea och Malaysia.

         4.5   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

               (101)

               Nästan alla viktiga skadeindikatorer uppvisade en negativ tendens. Tillverkningsvolymen minskade med 9 % och produktionskapaciteten med 11 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin gick med betydande förlust under hela skadeundersökningsperioden. Även om det skedde en viss förbättring uppgick unionsindustrins förlust till – 9,1 % under översynsperioden. Dessutom uppvisade unionsindustrin ett konstant negativt kassaflöde och en minskning av sysselsättningen med ca 11 % under skadeundersökningsperioden. Även försäljningen sjönk med 16 %, liksom unionstillverkarnas marknadsandel som minskade med 12 procentenheter.

               (102)

               Under skadeundersökningsperioden skedde en liten förbättring när det gäller lagerhållningen tack vare en minskning med 14 % och investeringarna ökade med 41 %. Investeringsökningen var emellertid en nödvändighet för unionstillverkarna, bl.a. för att de skulle kunna konkurera på marknaden. En ökning av detta slag utesluter inte i sig att det föreligger skada, utan bör snarare ses som ett led i den pågående omstruktureringen av unionsindustrin.

               (103)

               Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

         5.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

   5.1   Inverkan av den importvolym och de priseffekter som förväntas om åtgärderna skulle upphävas

               (104)

               I skäl 57 drar kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna med all sannolikhet skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.

               (105)

               Det framgår av undersökningen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden, vilket bl.a. lett till att tillverkningen, försäljningsvolymen, marknadsandelen och sysselsättningen minskat och till att man inte lyckats uppvisa någon vinst under hela perioden (se skäl 101).

               (106)

               Trots de höga tullar som var i kraft ökade importvolymen från Kina betydligt under skadeundersökningsperioden, vilket i sin tur ledde till att marknadsandelen för den kinesiska importen fördubblades (se skäl 65). Pristrycket på unionsmarknaden var fortsatt mycket starkt på grund av de betydande prisunderskridandemarginalerna under översynsperioden.

               (107)

               Såsom nämns i skäl 52 var dessutom den tillgängliga outnyttjade produktionskapaciteten i Kina nästan tre gånger så stor som förbrukningen i unionen under översynsperioden. Det är följaktligen sannolikt att stora volymer av den berörda produkten skulle komma in på unionsmarknaden om åtgärderna upphävs.

               (108)

               Med tanke på de exporterande tillverkarnas tidigare och nuvarande prisbeteende i de berörda länderna förväntas importen fortsätta att ske till dumpade priser som underskrider unionsindustrins priser betydligt. Den dumpade importen skulle med säkerhet ha en negativ inverkan på unionsindustrin. En eventuell återkommande dumpad import skulle utöva ett ännu starkare pristryck på unionsindustrin, vilket innebär att den skulle bidra till att unionsindustrins ekonomiska resultat försämrades ytterligare. Denna import skulle fortsätta att ta marknadsandelar från unionsindustrin på unionsmarknaden. Detta skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, vilket är en av de viktigaste orsakerna till unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.

               (109)

               Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till fortsatt skada för unionsindustrin i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen.

         6.   UNIONENS INTRESSE

               (110)

               I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en bedömning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

               (111)

               Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

               (112)

               Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det trots slutsatserna om fortsatt dumpning och skada fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de gällande åtgärderna.

         6.1   Unionsindustrins intresse

               (113)

               De gällande antidumpningsåtgärderna hindrade inte dumpad import från att komma in på unionsmarknaden och unionsindustrin led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.

               (114)

               Unionsindustrin har visat sig vara en bärkraftig industri strukturellt sett. Åtgärderna för att rationalisera produktionsprocessen och förbättra konkurrenskraften och kvaliteten ledde till en ökning av produktiviteten (med 6 %) och en minskning av produktionskapaciteten (med 11 %) under översynsperioden. Dessa åtgärder avspeglas även i investeringarna (se skäl 98). Unionsindustrins lönsamma exportverksamhet utvecklades positivt, vilket visar att denna industri var konkurrenskraftig på tredjelandsmarknader (de tillverkare som ingick i urvalet ökade sin export med 10 % under skadeundersökningsperioden).

               (115)

               Om åtgärderna skulle upphöra är det troligt att det sannolika inflödet av betydande importvolymer till dumpade priser från det berörda landet skulle leda till att unionsindustrins situation försämrades ytterligare. Detta inflöde skulle troligen orsaka bland annat ytterligare förluster av marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.

               (116)

               Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls.

         6.2   Icke-närstående importörers och användares intresse

               (117)

               Tolv importörer samarbetade i den aktuella undersökningen, men endast sex angav att de importerade den berörda produkten från det berörda landet. Tre icke-närstående importörer som svarade för 15 % av den totala importen från Kina under översynsperioden valdes ut till att utgöra urvalet. Den berörda produkten utgjorde i genomsnitt endast ca 10 % av deras totala försäljning. Deras verksamhet när det gäller den berörda produkten var lönsam. På denna grundval har de gällande åtgärderna inte haft någon väsentlig inverkan på de kontrollerade importörerna.

               (118)

               Det framgick vidare av undersökningen att importörerna fortsatte att importera den berörda produkten i betydande volymer och att denna import till och med hade ökat under skadeundersökningsperioden. Det är därför osannolikt att ett bibehållande av åtgärderna skulle leda till en försämring av deras ekonomiska situation i framtiden.

               (119)

               Inga användare samarbetade eller gav sig till känna under den nu aktuella undersökningen. Det faktum att de inte samarbetade verkar bekräfta slutsatsen i den ursprungliga undersökningen att den berörda produkten endast svarar för en mycket liten del av deras totala tillverkningskostnader och att de gällande åtgärderna inte verkar ha lett till att de blivit mindre konkurrenskraftiga.

         6.3   Slutsats om unionens intresse

               (120)

               På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna.

         7.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

               (121)

               Av vad som anförts ovan följer att de antidumpningsåtgärder som nu tillämpas på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (122)

               Följaktligen bör man även bibehålla den utvidgning av åtgärderna för den berörda produkten med ursprung i Kina som skett och som innebär att även sådan import omfattas som avsänts från Taiwan (14), Indonesien (15), Sri Lanka (16) och Filippinerna (17), oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna eller inte.

               (123)

               Den här förordningen är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rör avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter på högst 609,6 mm, av det slag som används som stumsvetsrördelar och för andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098) och har sitt ursprung i Kina.
   2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

               Land

               Företag

               Tullsats (%)

               Taric-tilläggsnummer

               Kina

               Alla företag

               58,6

               —

         3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2015.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Rådets förordning (EG) nr 584/96 av den 11 mars 1996 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina, Kroatien och Thailand och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts (EGT L 84, 3.4.1996, s. 1).

      (3)  Rådets förordning (EG) nr 803/2009 av den 27 augusti 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan eller inte, samt om upphävande av undantaget för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd (EUT L 233, 4.9.2009, s. 1).

      (4)  Rådets förordning (EG) nr 964/2003 av den 2 juni 2003 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Thailand, och de rördelar av järn eller stål som avsänds från Taiwan, oavsett om deras deklarerade ursprung är Taiwan eller inte (EUT L 139, 6.6.2003, s. 1).

      (5)  Rådets förordning (EG) nr 2052/2004 av den 22 november 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 964/2003 införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Republiken Indonesien, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Indonesien eller ej (EUT L 355, 1.12.2004, s. 4).

      (6)  Rådets förordning (EG) nr 2053/2004 av den 22 november 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 964/2003 införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Sri Lanka, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Sri Lanka eller ej (EUT L 355, 1.12.2004, s. 9).

      (7)  Rådets förordning (EG) nr 655/2006 av den 27 april 2006 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 964/2003 på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till att omfatta även import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Filippinerna, oavsett om de deklarerats ha ursprung i Filippinerna eller inte (EUT L 116, 29.4.2006, s. 1).

      (8)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 78/2013 av den 17 januari 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet (EUT L 27, 29.1.2013, s. 1).

      (9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1283/2014 av den 2 december 2014 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar, av järn eller stål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 347, 3.12.2014, s. 17).

      (10)  EUT C 297, 4.9.2014, s. 12.

      (11)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 35.

      (12)  EUT C 295, 3.9.2014, s. 6.

      (13)  Rådets förordning (EG) nr 803/2009 av den 27 augusti 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan eller inte, samt om upphävande av undantaget för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd (EUT L 233, 4.9.2009, s. 1).

      (14)  Förordning (EG) nr 964/2003.

      (15)  Förordning (EG) nr 2052/2004.

      (16)  Förordning (EG) nr 2053/2004.

      (17)  Förordning (EG) nr 655/2006.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1630 av den 9 september 2016 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för förfaranden för tillämpning av övergångsbestämmelser för undergruppen för aktiekursrisk i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (Text av betydelse för EES)

text:
               10.9.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 243/1

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1630
   av den 9 september 2016
   om fastställande av tekniska genomförandestandarder för förfaranden för tillämpning av övergångsbestämmelser för undergruppen för aktiekursrisk i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (1), särskilt artikel 308b.13 sjätte stycket, och
   av följande skäl:

               (1)

               För att få tillämpa övergångsbestämmelserna i artikel 308b.13 i direktiv 2009/138/EG bör försäkrings- och återförsäkringsföretag kunna visa sina tillsynsmyndigheter att inköpen av de aktier som ska omfattas av övergångsbestämmelserna ägt rum senast den 1 januari 2016. För detta ändamål bör försäkrings- och återförsäkringsföretag följa vissa förfaranden för att på lämpligt sätt identifiera och dokumentera dessa aktier.

               (2)

               För att säkerställa enhetliga villkor och en adekvat kontroll av tillämpningen av övergångsbestämmelserna bör försäkrings- och återförsäkringsföretag bevara dokumentation där alla förändringar av den mängd aktier som omfattas av övergångsbestämmelserna identifieras. De bör uppdatera denna dokumentation varje gång de beräknar solvenskapitalkravet i enlighet med standardformeln, i syfte att identifiera de aktier som omfattas av övergångsbestämmelserna.

               (3)

               För aktier som innehas i företag för kollektiva investeringar eller andra investeringar som erbjuds i form av fonder och där genomlysningsmetoden inte är möjlig anges i artikel 173.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 (2) en metod för att identifiera den mängd aktier som inköpts senast den 1 januari 2016, varför datumen för inköpen av dessa aktier inte behöver spåras. De relevanta inköpsdatum som ska identifieras och dokumenteras bör vara datumen för inköp av andelarna eller aktierna i dessa företag för kollektiva investeringar eller andra investeringar som erbjuds i form av fonder.

               (4)

               Företagen bör i sin dokumentation ange datum för inköp av de aktier eller andelar som omfattas av övergångsbestämmelserna. Vidare bör de på begäran tillhandahålla tillsynsmyndigheterna heltäckande dokumentation och information som visar att villkoren för tillämpning av övergångsbestämmelserna är uppfyllda.

               (5)

               Om försäkrings- och återförsäkringsföretag säljer aktier eller andelar som avses i artikel 173 i delegerad förordning (EU) 2015/35 och därefter köper tillbaka aktier eller andelar av samma slag efter den 1 januari 2016 kommer den mängd aktier som omfattas av övergångsbestämmelserna att minska jämfört med den initialt fastställda mängden. Försäkrings- och återförsäkringsföretagens förfaranden bör därför säkerställa att de aktier som fortfarande omfattas av övergångsbestämmelserna efter en sådan försäljning och därpå följande inköp av aktier eller andelar kan särskiljas från alla andra aktier eller andelar.

               (6)

               Denna förordning baseras på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har lämnat till kommissionen.

               (7)

               Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska genomförandestandarder som ligger till grund för denna förordning, analyserat de potentiella relaterade kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den intressentgrupp för försäkring och återförsäkring som inrättats enligt artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (3).

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   När vikten för den standardparameter som avses i artikel 308b.13 första stycket b i direktiv 2009/138/EG är lägre än 100 % ska försäkrings- och återförsäkringsföretag bevara dokumentation över de aktier som avses i artikel 173 i delegerad förordning (EU) 2015/35 och över deras inköpsdatum. Om dessa aktier innehas i företag för kollektiva investeringar eller andra investeringar som erbjuds i form av fonder och genomlysningsmetoden inte kan användas, ska företagen enbart bevara dokumentation över sådana andelar eller aktier i företag för kollektiva investeringar eller andra investeringar som erbjuds i form av fonder på vilka artikel 173.2 är tillämplig och över deras inköpsdatum.
   2.   Försäkrings- och återförsäkringsföretag ska på begäran tillhandahålla tillsynsmyndigheten all nödvändig information som avser dessa aktier eller andelar och dokumentation över deras inköpsdatum.
   3.   Den dokumentation som avses i punkt 1 ska uppdateras varje gång försäkrings- och återförsäkringsföretagen beräknar solvenskapitalkravet enligt de övergångsbestämmelser som anges i artikel 308b.13 i direktiv 2009/138/EG.
   4.   Om försäkrings- och återförsäkringsföretag säljer sådana aktier eller andelar enligt punkt 1 som inköpts senast den 1 januari 2016 och sedan köper aktier eller andelar av samma slag efter den 1 januari 2016 ska de säkerställa att de kvarvarande aktier eller andelar som inköpts senast den 1 januari 2016 kan identifieras i enlighet med punkt 1.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 9 september 2016.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 335, 17.12.2009, s. 1.

      (2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 av den 10 oktober 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 12, 17.1.2015, s. 1).

      (3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).


title: Rådets genomförandeförordning (EU) 2015/869 av den 5 juni 2015 om genomförande av förordning (EU) nr 208/2014 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Ukraina

text:
               6.6.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 142/1

         RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/869
   av den 5 juni 2015
   om genomförande av förordning (EU) nr 208/2014 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Ukraina
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EU) nr 208/2014 av den 5 mars 2014 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Ukraina (1), särskilt artikel 14.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               Den 5 mars 2014 antog rådet förordning (EU) nr 208/2014.

               (2)

               Den 5 mars 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/364 (2), där det föreskrivs att de restriktiva åtgärder som återfinns i rådets beslut 2014/119/Gusp (3) är tillämpliga till och med den 6 mars 2016 när det gäller fjorton personer och till och med den 6 juni 2015 när det gäller fyra personer.

               (3)

               Den 5 juni 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/876 (4), där det föreskrivs att de restriktiva åtgärderna när det gäller en av dessa fyra personer bör vara tillämpliga till och med den 6 oktober 2015 och att de restriktiva åtgärderna när det gäller två av dessa personer bör vara tillämpliga till och med den 6 mars 2016. Dessutom bör motiveringen avseende dessa personer uppdateras.

               (4)

               En person bör inte längre vara kvar på förteckningen över fysiska och juridiska personer och enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga I till förordning (EU) nr 208/2014.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga I till förordning (EU) nr 208/2014 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 5 juni 2015.

            På rådets vägnar

         E. RINKĒVIČS

            Ordförande

      (1)  EUT L 66, 6.3.2014, s. 1.

      (2)  Rådets beslut (Gusp) 2015/364 av den 5 mars 2015 om ändring av beslut 2014/119/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Ukraina (EUT L 62, 6.3.2015, s. 25).

      (3)  Rådets beslut 2014/119/Gusp av den 5 mars 2014 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Ukraina (EUT L 66, 6.3.2014, s. 26).

      (4)  Rådets beslut (Gusp) 2015/876 av den 5 juni 2015 om ändring av beslut 2014/119/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Ukraina (se sidan 30 i detta nummer av EUT).

      BILAGA

                  1.

                  Nedan angiven person ska från och med den 6 juni 2015 avföras från förteckningen i bilaga I till förordning (EU) nr 208/2014:
                  Post nr 8 – Viktor Viktorovych Yanukovych (Віктор Вікторович Янукович) (son till den f.d. presidenten).

                  2.

                  Uppgifterna avseende följande personer i bilaga I till förordning (EU) nr 208/2014 ska ersättas med följande uppgifter:

                              4.

                              Olena Leonidivna Lukash (Олена Леонідівна Лукаш), Elena Leonidovna Lukash (Елена Леонидовна Лукаш)

                              född den 12 november 1976 i Rîbnița (Moldavien), f.d. justitieminister

                              Person som är föremål för utredning av de ukrainska myndigheterna för inblandning i förskingring av offentliga medel.

                              6.3.2014

                              10.

                              Serhii Petrovych Kliuiev (Сергій Петрович Клюєв), Serhiy Petrovych Klyuyev

                              född den 19 augusti 1969 i Donetsk, bror till Andrii Kliuiev, affärsman

                              Person som är föremål för utredning av de ukrainska myndigheterna för inblandning i förskingring av offentliga medel. Person vilken har samröre med en person som är uppförd på förteckningen (Andrii Petrovych Kliuiev) och som är föremål för straffrättsliga förfaranden i Ukraina för förskingring av offentliga medel eller tillgångar.

                              6.3.2014

                              13.

                              Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk (Дмитро Володимирович Табачник)

                              född den 28 november 1963 i Kiev, f.d. utbildnings- och vetenskapsminister

                              Person som är föremål för utredning av de ukrainska myndigheterna för inblandning i förskingring av offentliga medel.

                              6.3.2014


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1150/2012 av den 4 december 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               5.12.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 333/43

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1150/2012
   av den 4 december 2012
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 4 december 2012.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  AL

                  41,5

                  MA

                  54,9

                  TN

                  81,9

                  TR

                  68,5

                  ZZ

                  61,7

                  0707 00 05

                  AL

                  59,9

                  MA

                  133,1

                  TR

                  104,1

                  ZZ

                  99,0

                  0709 93 10

                  MA

                  120,6

                  TR

                  93,3

                  ZZ

                  107,0

                  0805 10 20

                  AR

                  49,7

                  ZA

                  62,1

                  ZW

                  52,1

                  ZZ

                  54,6

                  0805 20 10

                  MA

                  69,8

                  ZZ

                  69,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  71,1

                  HR

                  85,6

                  MA

                  95,7

                  TR

                  82,4

                  ZZ

                  83,7

                  0805 50 10

                  TR

                  76,9

                  ZZ

                  76,9

                  0808 10 80

                  MK

                  39,5

                  US

                  125,2

                  ZA

                  214,1

                  ZZ

                  126,3

                  0808 30 90

                  CN

                  33,5

                  TR

                  112,1

                  US

                  160,6

                  ZZ

                  102,1

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/923 av den 10 juni 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               11.6.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 154/25

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/923
   av den 10 juni 2016
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 10 juni 2016.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA

         Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MA

                  136,7

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  102,9

                  0709 93 10

                  TR

                  145,6

                  ZZ

                  145,6

                  0805 50 10

                  AR

                  175,8

                  IL

                  134,0

                  MA

                  106,8

                  TR

                  157,0

                  ZA

                  179,9

                  ZZ

                  150,7

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  107,0

                  CL

                  135,0

                  CN

                  102,3

                  NZ

                  149,7

                  US

                  180,4

                  UY

                  107,2

                  ZA

                  123,6

                  ZZ

                  128,3

                  0809 10 00

                  TR

                  269,1

                  ZZ

                  269,1

                  0809 29 00

                  TR

                  527,5

                  US

                  888,6

                  ZZ

                  708,1

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.