title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1101 av den 3 augusti 2018 om fastställande av kriterierna för tillämpningen av artikel 5 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 2271/96 om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning

text:
                  7.8.2018

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  LI 199/7

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1101
         av den 3 augusti 2018
         om fastställande av kriterierna för tillämpningen av artikel 5 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 2271/96 om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2271/96 av den 22 november 1996 om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning (1), särskilt artikel 5 andra stycket, och
         av följande skäl:

                     (1)

                     Förordning (EG) nr 2271/96 tillhandahåller skydd mot och motverkar olagliga effekter av extraterritoriell tillämpning av vissa förtecknade lagar, inklusive förordningar och andra rättsakter, som antas av tredjeländer och av åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning, när en sådan tillämpning påverkar intressena hos fysiska och juridiska personer som avses i artikel 11 i den förordningen och som ägnar sig åt internationell handel och/eller kapitalrörelser och därmed sammanhängande kommersiell verksamhet mellan unionen och tredjeländer.

                     (2)

                     I förordning (EG) nr 2271/96 konstateras att sådana lagar, inklusive förordningar och andra rättsakter, strider mot internationell rätt när de tillämpas extraterritoriellt.

                     (3)

                     Enligt artikel 5 första stycket i förordning (EG) nr 2271/96 får de personer som avses i artikel 11 i den förordningen inte direkt eller genom ett dotterbolag eller någon annan mellanhand, aktivt eller genom medveten underlåtenhet, uppfylla sådana krav eller förbud, inklusive framställningar från utländska domstolar, som grundar sig på eller är en följd av sådana lagar eller av åtgärder som grundar sig på eller följer av dem.

                     (4)

                     Artikel 5 andra stycket i förordning (EG) nr 2271/96 gör det dock möjligt för personer som avses i artikel 11 i den förordningen att av kommissionen begära tillstånd till fullständig eller delvis uppfyllelse av sådana krav eller förbud i den mån bristande uppfyllelse allvarligt skulle skada deras eller unionens intressen.

                     (5)

                     För att skapa rättslig säkerhet och säkerställa ett effektivt genomförande av förordning (EG) nr 2271/96, samtidigt som man i särskilda och vederbörligen motiverade omständigheter beaktar risken för allvarliga skador på intressena för de fysiska och juridiska personer som avses i artikel 11 i den förordningen, är det nödvändigt att fastställa kriterier för tillämpningen av artikel 5 andra stycket i förordning (EG) nr 2271/96.

                     (6)

                     Mot bakgrund av kommissionens roll som övervakare av att EU-rätten, däribland förordning (EG) nr 2271/96, genomförs enhetligt, kommer kommissionen att noga följa tillämpningen av denna förordning och anta nödvändiga anpassningar på grundval av sin bedömning av genomförandet av den.

                     (7)

                     De viktigaste stegen i förfarandet efter det att en ansökan om tillstånd till fullständig eller delvis uppfyllelse av sådana krav eller förbud har lämnats in till kommissionen bör också fastställas.

                     (8)

                     All behandling av personuppgifter om fysiska personer inom ramen för denna förordning bör ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (3).

                     (9)

                     Ansökningar enligt denna förordning bör avse åtgärder eller underlåtelser som grundar sig på eller direkt eller indirekt är en följd av tillämpningen av de lagar som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2271/96 eller av åtgärder som grundar sig på eller följer av dem.

                     (10)

                     Handläggningen av en ansökan ska ske så snart som möjligt.

                     (11)

                     De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för extraterritoriell lagstiftning och har antagits i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (4).

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1
            Syfte
            I denna förordning fastställs kriterierna för tillämpning av artikel 5 andra stycket i förordning (EG) nr 2271/96.

            Artikel 2
            Definitioner
            I denna förordning gäller följande definitioner:
            a)
                  förtecknad extraterritoriell lagstiftning
               : de lagar, förordningar och andra rättsakter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2271/96, inklusive förordningar och andra rättsakter som grundar sig på eller följer av dem.
            b)
                  efterföljande åtgärder
               : åtgärder som grundar sig på eller följer av den förtecknade extraterritoriella lagstiftningen.
            c)
                  bristande uppfyllelse
               : bristande uppfyllelse, genom direkta åtgärder eller avsiktlig underlåtelse, av krav eller förbud, inklusive framställningar från utländska domstolar, som grundar sig på eller direkt eller indirekt är en följd av den förtecknade extraterritoriella lagstiftningen eller efterföljande åtgärder.
            d)
                  skyddade intressen
               : intressen för en person som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 2271/96, unionens intressen eller båda parters intressen.
            e)
                  sökande
               : en person som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 2271/96 och som ansökt om ett sådant tillstånd som avses i artikel 5 andra stycket i förordning (EG) nr 2271/96.

            Artikel 3
            Inlämning av ansökningar

               1.   Ansökningar om ett sådant tillstånd som avses i artikel 5 andra stycket i förordning (EG) nr 2271/96 ska inlämnas skriftligen till

                           Europeiska kommissionen

                           Tjänsten för utrikespolitiska instrument

                           EEAS 07/99

                           1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË

                           EC-AUTHORISATIONS-BLOCKING-REG@ec.europa.eu

               2.   Ansökningarna ska innehålla de sökandes namn och kontaktuppgifter, angivelse om de exakta bestämmelserna i den förtecknade extraterritoriella lagstiftningen eller den efterföljande åtgärden i fråga samt en beskrivning av omfattningen av det tillstånd som begärs och de skador som skulle orsakas av bristande uppfyllelse.

               3.   Sökande ska i sin ansökan lämna tillräcklig bevisning på att bristande uppfyllelse allvarligt skulle skada minst ett skyddat intresse.

               4.   Vid behov får kommissionen begära ytterligare bevisning från de sökande, som ska lämna den inom en rimlig tidsfrist som fastställs av kommissionen.

               5.   Kommissionen ska underrätta kommittén för extraterritoriell lagstiftning genast när den tar emot ansökningar.

            Artikel 4
            Bedömning av ansökningar
            Vid bedömningen av om en allvarlig skada på skyddade intressen i den mening som avses i artikel 5 andra stycket i förordning (EG) nr 2271/96 skulle uppstå, ska kommissionen enligt vad som är lämpligt beakta bland annat följande icke-kumulativa kriterier:

                        a)

                        Om det skyddade intresset sannolikt är särskilt utsatt, på grundval av sammanhanget, karaktären hos och ursprunget till en skada på det skyddade intresset.

                        b)

                        Förekomsten av en pågående administrativ eller rättslig utredning mot sökanden från, eller av ett tidigare förlikningsavtal med, det tredjeland som är ursprunget till den förtecknade extraterritoriella lagstiftningen.

                        c)

                        Förekomsten av en betydande anknytning till det tredjeland som är ursprunget till den förtecknade extraterritoriella lagstiftningen eller de efterföljande åtgärderna – till exempel att den sökande har moderbolag eller dotterbolag, eller deltagande av fysiska eller juridiska personer som omfattas av den primära jurisdiktionen i det tredjeland som är ursprunget till den förtecknade extraterritoriella lagstiftningen eller de efterföljande åtgärderna.

                        d)

                        Om den sökande rimligen kan vidta åtgärder för att undvika eller mildra skadorna.

                        e)

                        De negativa effekterna på genomförandet av den ekonomiska verksamheten, i synnerhet om den sökande skulle drabbas av betydande ekonomiska förluster, som till exempel skulle kunna hota dess lönsamhet eller innebära en allvarlig risk för konkurs.

                        f)

                        Om den sökandes verksamhet skulle bli alltför svår att bedriva på grund av förlust av viktiga insatsvaror eller resurser som inte rimligen kan ersättas.

                        g)

                        Om den sökandes åtnjutande av sina individuella rättigheter skulle förhindras på ett betydande sätt.

                        h)

                        Om det finns ett hot mot tryggheten, säkerheten, skyddet av människors liv och hälsa eller skyddet av miljön.

                        i)

                        Om det finns ett hot mot unionens förmåga att genomföra sin politik för humanitärt bistånd, utveckling och handel eller de externa aspekterna av sin interna politik.

                        j)

                        Försörjningstryggheten för strategiska varor eller tjänster inom eller till unionen eller en medlemsstat och konsekvenserna av eventuella brister eller avbrott.

                        k)

                        Konsekvenserna för den inre marknaden när det gäller fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital samt finansiell och ekonomisk stabilitet eller viktiga infrastrukturer i unionen.

                        l)

                        Skadornas systempåverkan, i synnerhet när det gäller dess spridningseffekter till andra sektorer.

                        m)

                        Inverkan på arbetsmarknaden i en eller flera medlemsstater och dess gränsöverskridande följder inom unionen.

                        n)

                        Eventuella andra relevanta faktorer.

            Artikel 5
            Resultat av ansökningen

               1.   Om kommissionen, efter att ha slutfört den bedömning som avses i artikel 4, finner tillräckliga bevis för att bristande uppfyllelse allvarligt skulle skada de skyddade intressena, ska den utan dröjsmål förelägga kommittén för extraterritoriell lagstiftning ett utkast till beslut som innehåller de lämpliga åtgärder som ska vidtas.

               2.   Om kommissionen, efter att ha slutfört den bedömning som avses i artikel 4, inte finner tillräckliga bevis för att bristande uppfyllelse allvarligt skulle skada de skyddade intressena, ska den förelägga kommittén för extraterritoriell lagstiftning ett utkast till beslut om avslag på ansökan.

               3.   Kommissionen ska utan dröjsmål underrätta den sökande om det slutliga beslutet.

            Artikel 6
            Uppgiftsbehandling

               1.   Kommissionen ska behandla personuppgifter för att fullgöra sina uppgifter enligt denna förordning.

               2.   All behandling av personuppgifter ska ske i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och förordning (EG) nr 45/2001.

               3.   För tillämpningen av denna förordning ska tjänsten för utrikespolitiska instrument utses till ”registeransvarig” för kommissionen i den mening som avses i artikel 2 d i förordning (EG) nr 45/2001, för att säkerställa att de berörda fysiska personerna kan utöva sina rättigheter enligt den förordningen.

            Artikel 7
            Ikraftträdande
            Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 3 augusti 2018.

                  På kommissionens vägnar

               Jean-Claude JUNCKER

                  Ordförande

            (1)  EGT L 309, 29.11.1996, s. 1.

            (2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

            (3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

            (4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2093 av den 15 november 2017 om avslutande av undersökningen beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1331/2011 införts på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import avsänd från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte, och om avslutande av den registrering av sådan import som införts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/272

text:
               16.11.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 299/1

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2093
   av den 15 november 2017
   om avslutande av undersökningen beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1331/2011 införts på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import avsänd från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte, och om avslutande av den registrering av sådan import som införts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/272
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 13.3, och
   av följande skäl:
   1.   FÖRFARANDE

   1.1   Gällande åtgärder

               (1)

               Genom genomförandeförordning (EU) nr 1331/2011 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 71,9 % på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) för alla andra företag än de som nämns i artikel 1.2 och i bilaga I till den förordningen.

               (2)

               Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna och den undersökning som ledde till de åtgärder som infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

         1.2   Inledande till följd av en begäran

               (3)

               Den 3 januari 2017 ingav Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) en begäran till Europeiska kommissionen om en undersökning av ett eventuellt kringgående, enligt vilken de antidumpningsåtgärder som införts på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Kina kringgicks via Indien.

               (4)

               Denna begäran innehöll prima facie-bevisning för att det hade skett en väsentlig förändring i handelsmönstret för exporten från Kina och Indien till unionen efter införandet av de gällande åtgärderna, vilken föreföll ha orsakats av införandet av de gällande åtgärderna. Det uppgavs inte finnas någon annan tillräcklig grund eller motivering för denna förändring än införandet av de gällande åtgärderna.

               (5)

               Av bevisningen framgick vidare att verkningarna av de gällande åtgärderna undergrävdes både i fråga om kvantitet och pris. Bevisningen visade att den ökade importen från Indien ägde rum till priser som var betydligt lägre än det icke-skadevållande pris som fastställts i den ursprungliga undersökningen.

               (6)

               Slutligen förelåg bevisning för att sömlösa rör av rostfritt stål som avsänts från Indien dumpades i förhållande till det normalvärde som fastställts för den likadana produkten under den ursprungliga undersökningen.

               (7)

               Sedan Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) efter att ha informerat medlemsstaterna hade fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen, inledde den en undersökning genom att anta kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/272 (3) (nedan kallad förordningen om inledande).

               (8)

               I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen instruerades också tullmyndigheterna i unionen genom förordningen om inledande att registrera import av sömlösa rör av rostfritt stål som avsänts från Indien.

         1.3   Undersökningen

               (9)

               Kommissionen underrättade myndigheterna i Kina och Indien, de exporterande tillverkarna och handlarna i dessa länder, de importörer i unionen som den visste var berörda och unionsindustrin om att undersökningen hade inletts. Kommissionen sände frågeformulär till de exporterande tillverkarna i Kina och Indien som den kände till eller som gav sig till känna inom tidsfristerna i skäl 15 i förordningen om inledande. Frågeformulär sändes även till importörer i unionen.

               (10)

               De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Flera höranden med sökanden ägde rum, inklusive ett hörande med förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.

               (11)

               Tjugonio företag från Indien, ett företag från Kina, nio icke-närstående importörer, två närstående importörer, ett ombud och fem tillverkare från unionsindustrin gav sig till känna.

               (12)

               Tjugoen indiska företag besvarade frågeformuläret och ansökte om befrielse från de eventuellt utvidgade åtgärderna i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen.

               (13)

               Kommissionen granskade alla ansökningar om befrielse enskilt. Kontrollbesök gjordes på fjorton företag som antingen var betydande exportörer till unionen eller som på grundval av en inledande analys av deras svar uppfyllde villkoren enligt artikel 13.2 i grundförordningen för att ansöka om en eventuell befrielse.

               (14)

               Fyra icke-närstående importörer i unionen och en exporterande tillverkare i Kina som inte är närstående någon av de indiska tillverkarna besvarade frågeformuläret.

               (15)

               Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag i Indien:

                           —

                           Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited,

                           —

                           ASR Mettech Private Limited,

                           —

                           Chandan Steel Limited,

                           —

                           Heavy Metal and Tubes Limited,

                           —

                           Krystal Steel Manufacturing Private Limited,

                           —

                           Maxim Tubes Company Private Limited,

                           —

                           MBM Tubes Private Limited,

                           —

                           Patels Airflow Limited,

                           —

                           Ratnamani Metals & Tubes Limited,

                           —

                           Remi Edelstahl Tubulars Limited,

                           —

                           Sandvik Asia Private Limited,

                           —

                           Suraj Limited,

                           —

                           Tubacex Prakash India Private Limited,

                           —

                           Universal Stainless.

         1.4   Undersökningsperiod

               (16)

               Undersökningsperioden omfattade perioden 1 april 2009–30 september 2016 (nedan kallad undersökningsperioden). För perioden 1 oktober 2015–30 september 2016 (nedan kallad rapporteringsperioden eller RP i tabeller) inhämtades mer detaljerade uppgifter för att undersöka ett eventuellt undergrävande av de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna och förekomsten av dumpning.

         2.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

   2.1   Allmänna överväganden

               (17)

               I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen gjordes en bedömning av huruvida ett eventuellt kringgående förekom genom att man i tur och ordning undersökte följande:

                           —

                           Om det skett en förändring i handelsmönstret mellan tredjeländer (Indien och Kina) och unionen.

                           —

                           Om denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen.

                           —

                           Om det fanns bevisning för att skada förelåg eller för att verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser på och/eller kvantiteter av den likadana produkten.

                           —

                           Om det fanns bevisning för dumpning i förhållande till de normalvärden som tidigare, i förekommande fall i enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i grundförordningen, fastställts för den likadana produkten.

         2.2   Berörd produkt och likadan produkt

               (18)

               Den produkt som berörs av det eventuella kringgåendet är sömlösa rör av rostfritt stål, dvs. vissa sömlösa rör av rostfritt stål (utom sådana rör och rör med röranslutningar lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor avsedda att användas i civila luftfartyg), med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten). Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00. Detta är den produkt som de gällande åtgärderna är tillämpliga på.

               (19)

               Den produkt som undersökts är densamma som den berörda produkten, men avsänd från Indien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indien eller inte, och som för närvarande klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten.

               (20)

               Av undersökningen framgick att de sömlösa rör av rostfritt stål som exporteras till unionen från Kina och de sömlösa rör av rostfritt stål som avsänds från Indien till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och anses följaktligen utgöra likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         2.3   Grad av samarbete

               (21)

               De exporterande tillverkarna i Indien uppvisade en mycket hög grad av samarbetsvilja. De 21 samarbetsvilliga tillverkarna stod för 92 % av den totala importen av sömlösa rör av rostfritt stål från Indien till unionen under rapporteringsperioden.

               (22)

               De fjorton samarbetsvilliga företagen stod för 91 % av den sammanlagda exporten från de samarbetsvilliga företagen och 84 % av den totala importen av sömlösa rör av rostfritt stål från Indien till unionen.

               (23)

               Artikel 18.1 i grundförordningen tillämpades på en samarbetsvillig indisk exporterande tillverkare då denne inte tillhandahöll den information som behövdes för att på ett meningsfullt sätt utvärdera dess närstående företags verksamhet. Därför användes bästa tillgängliga uppgifter för att komplettera uppgifterna från detta företag så att kommissionen hade tillförlitliga uppgifter för att utvärdera dess import och export till unionen.

               (24)

               I Kina var samarbetsviljan hos exporterande tillverkare låg; endast en exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Följaktligen fick avgörandena beträffande export av sömlösa rör av rostfritt stål från Kina till unionen, och från Kina till Indien, göras på grundval av uppgifter från Eurostat och kinesisk handelsstatistik.

         2.4   Typ av påstått kringgående – bruk, process eller bearbetning

               (25)

               Det påstådda kringgående som beskrivs i begäran härrör från produktionsprocessen. Det finns två huvudsakliga produktionssteg i tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål, nämligen varm- och kallformning.

               (26)

               Det finns två sätt att uppnå det första, varmbearbetade stadiet: antingen med hjälp av strängpressning eller varmvalsning.

               (27)

               Det resulterande varmformade röret är en mellanprodukt som kräver ytterligare bearbetning före dess slutliga användning, med undantag för vissa varmformade rör som tillverkas genom strängpressning.

               (28)

               Sökanden hävdade att de sömlösa rör av rostfritt stål som exporterades från Kina till Indien redan var kallformade rör. Detta påstående stöddes av den kinesiska exportstatistiken och av antagandet att de kinesiska tillverkarna tillämpar varmvalsning varefter rören omedelbart och ovillkorligen kallbearbetas.

               (29)

               Trots att den kinesiska exportstatistiken visade att nästan alla exporterade sömlösa rör av rostfritt stål deklarerades som kallformade, deklarerades dock endast 2 % som kallformade vid import till Indien.

               (30)

               Skillnaden kan förklaras av det system för återbetalning av mervärdesskatt som tillämpas av Kina, där kallformade sömlösa rör av rostfritt stål omfattas av en återbetalning av mervärdesskatt på 13 %, jämfört med 9 % för varmformade rör.

               (31)

               Kontrollerna bekräftade att de indiska tillverkarna nästan uteslutande hade köpt varmformade rör och utförde kallformningen i Indien.

               (32)

               Undersökningen bekräftade dessutom att varmformade rör lätt kan transporteras innan de genomgår kallformning.

               (33)

               Undersökningen visade också att den kallformning som utförs i Indien innebär en förädling av produkten som oåterkalleligen förändrar dess väsentliga egenskaper. Under processens gång ändras produktens dimensioner och dess fysikaliska, mekaniska och metallurgiska egenskaper.

         2.5   Förändring i handelsmönstret

               (34)

               Tabell 1 visar utvecklingen av importen av sömlösa rör av rostfritt stål från Kina och Indien till unionen och utvecklingen av indisk import från Kina under undersökningsperioden:

                  Tabell 1

                  Import av sömlösa rör av rostfritt stål under undersökningsperioden (ton)

                           Kalenderår

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Rapporteringsperiod

                           Unionsimport från Kina

                           17 094

                           20 841

                           15 279

                           4 181

                           2 437

                           1 804

                           1 951

                           2 317

                           Unionsimport från Indien

                           5 173

                           6 401

                           7 601

                           11 572

                           13 531

                           17 230

                           18 911

                           19 845

                           Kinesisk export till Indien

                           23 555

                           35 454

                           37 824

                           41 505

                           40 146

                           49 039

                           43 364

                           44 129

                              Källa: Eurostat (COMEXT), kinesisk handelsstatistik.

               (35)

               Importen av den berörda produkten från Kina till unionen minskade avsevärt under undersökningsperioden, vilket innebär en kraftig minskning efter införandet av de gällande åtgärderna 2011.

               (36)

               Denna nedgång i importen från Kina efter införandet av åtgärderna har kontinuerligt absorberats av ökningen av importen från Indien under de efterföljande åren.

               (37)

               Dessa förändrade handelsflöden utgör en förändring i handelsmönstret mellan ovannämnda länder och unionen. Den indiska importen från Kina ökade i jämn takt under undersökningsperioden, men den största ökningen skedde redan innan åtgärderna infördes.

               (38)

               Ovanstående uppgifter visar att sedan den ursprungliga undersökningen inleddes 2010 och de gällande åtgärderna infördes i december 2011 har importen av sömlösa rör av rostfritt stål från Indien i stor utsträckning ersatt importen av den berörda produkten från Kina till unionen.

         2.6   Ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen

               (39)

               Kommissionen undersökte om det var sant som påstods, nämligen att förändringen i handelsmönstret härrör från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering finns än införandet av tullen.

         2.6.1   Analys av importen från Kina till Indien

               (40)

               I nedanstående tabell visas den kinesiska importen för de samarbetsvilliga indiska företagen jämfört med deras totala försäljning och export till unionen. Kommissionen konstaterar att dessa uppgifter avser företag som stod för merparten av den indiska exporten av sömlösa rör av rostfritt stål till unionen, såsom förklaras i skäl 21.

               (41)

               Kommissionen ansåg därför att dessa uppgifter tillräckligt väl representerar den berörda indiska industrin när det gäller exporten till unionen.

                  Tabell 2

                  Indisk import från Kina (samarbetsvilliga företag) jämfört med Indiens totala försäljning (ton)

                           Indiska räkenskapsåret

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Rapporteringsperiod

                           Total försäljning från Indien (A)

                           19 367

                           27 431

                           32 684

                           32 547

                           36 881

                           42 217

                           36 245

                           39 061

                           Indisk import från Kina (B)

                           7 852

                           15 146

                           14 284

                           17 465

                           18 246

                           21 914

                           17 313

                           19 640

                           Förhållande indisk import från Kina/Total försäljning från Indien (C = B/A)

                           41 %

                           55 %

                           44 %

                           54 %

                           49 %

                           52 %

                           48 %

                           50 %

                           Indisk export till unionen (D)

                           4 252

                           6 631

                           9 697

                           12 759

                           14 715

                           19 090

                           16 825

                           18 581

                              Källa: Frågeformulärsvar från de samarbetsvilliga företagen.

               (42)

               Ökningen av den indiska importen från Kina var betydligt lägre än ökningen av importen till unionen från Indien. Mellan året för inledandet av den ursprungliga undersökningen 2010 och rapporteringsperioden ökade de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna sin import från Kina från 15 100 ton till 19 600 ton (+ 29 %) och deras export till unionen från 6 600 till 18 600 ton (+ 180 %).

               (43)

               Undersökningen visade att förändringen i importen från Kina var närmare kopplad till förändringen i den totala försäljningen än till förändringen i den indiska exporten till unionen.

               (44)

               När indisk export till unionen börjar bli en central drivkraft för försäljning är det en logisk följd att importen från Kina ökar. Men detsamma skulle ha skett om försäljningen hade utvecklats på den inhemska marknaden eller en annan exportmarknad.

               (45)

               Trots att marknadsandelarna för export till unionen av den totala försäljningen ökade från 25 % under 2009–2010 till 51 % under rapporteringsperioden har andelen kinesisk import av den totala indiska försäljningen legat på en stabil nivå på omkring 50 %.

               (46)

               Detta visar tydligt att de indiska tillverkarna genomgående använt en kombination av insatsvaror från Kina och andra källor och att införandet av de ursprungliga tullarna inte hade någon väsentlig inverkan på detta.

         2.6.2   Analys av affärsmodellen

               (47)

               Affärsmodellen för de företag som stod för den största delen av exporten till unionen har inte ändrats sedan tullarna infördes. De började med denna praxis före inledandet av den ursprungliga undersökningen mot Kina i september 2010.

               (48)

               Det fanns en ekonomisk motivering för denna praxis under undersökningsperioden, vilket framgår av det faktum att dessa företag var lönsamma före inledandet av den ursprungliga undersökningen och fortsatte att vara lönsamma till och med rapporteringsperiodens slut.

               (49)

               Det är viktigt att notera att produktionskapaciteten för kallformade rör kräver betydande investeringar i fasta tillgångar som avskrivs över flera år. Majoriteten av företagen var utrustade med de nödvändiga fasta tillgångarna redan före inledandet av den ursprungliga undersökningen.

         2.6.3   Verkningarna av de gällande åtgärderna avseende kinesisk export på den indiska exporten till unionen

               (50)

               Genomsnittspriset på de sömlösa rör av rostfritt stål som importerades till unionen från Indien före inledandet av den ursprungliga undersökningen var 10 % lägre än priset på sömlösa rör av rostfritt stål som importerades från Kina. Efter införandet av en tull efter den ursprungliga undersökningen fortsatte importen från Indien att vara den billigaste importkällan på unionsmarknaden. Kommissionen konstaterar att till följd av en eventuell alternativ sammansättning av produktmixen är genomsnittspriserna inte direkt jämförbara. De ger dock en god indikation på prisnivån.

               (51)

               Efter införandet av åtgärderna och den betydande prisökningen på den kinesiska importen skapade unionens efterfrågan naturligtvis möjligheter för andra exporterande länder, vilket de indiska tillverkarna med sina produkter till konkurrenskraftiga priser hade goda förutsättningar att utnyttja.

               (52)

               Även om exportandelen till unionen ökade under undersökningsperioden var unionsmarknaden redan en viktig exportmarknad för indiska tillverkare före inledandet av den ursprungliga undersökningen.

               (53)

               Därför drogs slutsatsen att det fanns en rimlig ekonomisk motivering, annan än införandet av tullar på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Kina, för det förändrade handelsmönster som avses i kapitel 2.3.3.

         3.   MEDDELANDET AV UPPGIFTER

               (54)

               Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för ovanstående slutsatser och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Sökanden lämnade kompletterande upplysningar i sina synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter.

               (55)

               Sökanden ifrågasatte kommissionens beslut att inte kontrollera den enda samarbetsvilliga kinesiska tillverkaren. Kommissionen kontrollerade inte de uppgifter som lämnades av den samarbetande kinesiska tillverkaren eftersom företagets export till Indien stod för en försumbar andel av den kinesiska exporten till Indien och inte skulle ha medfört något mervärde för utredningen. Detta argument avvisades således.

               (56)

               Sökanden hävdade att kommissionen avvisade det faktum att merparten av den kinesiska exporten till Förenta staterna deklarerades som kallformad. Kommissionen bekräftade att den kinesiska exporten till Förenta staterna inte var med i undersökningen och kunde inte se att den kinesiska exporten till Förenta staterna skulle ha någon betydelse för det aktuella ärendet. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

               (57)

               Sökanden hävdade vidare att den tillverkningsutrustning som används av vissa indiska tillverkare endast gör det möjligt för dem att tillverka den undersökta produkten från kallformade rör. Kontrollen av de indiska exporterande tillverkarnas produktionsanläggningar visade att de kan tillverka de sömlösa rör av rostfritt stål som de exporterade till unionen från varmformade rör. Detta argument avvisades således.

               (58)

               Sökanden ifrågasatte också kommissionens slutsats att de exporterande tillverkarnas oförändrade affärsmodell stod för den största delen av exporten till unionen. Kommissionen avvisade detta påstående eftersom alla kontrollerade företag som exporterat till unionen under referensperioden (med undantag för en tillverkare som sålde en obetydlig kvantitet till unionen) började med denna praxis, dvs. att importera varmformade rör från Kina och tillverka och sälja sömlösa rör av rostfritt stål inom landet och på export, innan den ursprungliga undersökningen inleddes.

               (59)

               Sökanden påstod också att kommissionen grundade sina slutsatser på klassificeringen av importen från Kina till Indien enligt importstatistik från Indien snarare än klassificeringen i den kinesiska exportstatistiken. Såsom anges ovan visar den kinesiska statistiken exporten av kallformade rör, medan den indiska statistiken visar import av varmformade rör. Sökanden hävdade vidare att om kommissionen hade baserat sina slutsatser på indisk importstatistik, skulle kommissionen ha kommit fram till slutsatsen att det förekom ett kringgående av de gällande åtgärderna, eftersom 45 % av de likadana produkterna som importerades från Kina till Indien under 2015 deklarerades som rör. Enligt sökanden skulle inte någon bearbetning kunna äga rum i Indien som ändrar ursprunget för dessa rör med kinesiskt ursprung. Sökanden noterade slutligen att inga ytterligare efterforskningar hade gjorts eller att någon slutsats dragits om riktigheten i den indiska importstatistiken.

               (60)

               På grund av motstridiga uppgifter från både den kinesiska exportstatistiken och den indiska importstatistiken grundade inte kommissionen sina slutsatser på denna statistik. Mot bakgrund av den mycket höga graden av samarbetsvilja grundades kommissionens slutsatser i stället på kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga indiska tillverkarna. Undersökningen inriktades på faktiska företagsspecifika uppgifter som bekräftade typen av halvfärdiga produkter som kommer till de indiska valsverken, deras bearbetning i dessa valsverk och den ekonomiska motiveringen för denna verksamhet.

               (61)

               När det gäller tullagstiftningen om ursprungsregler noterar kommissionen att man vid en undersökning av kringgående beaktar men inte uteslutande förlitar sig på tullagstiftningen för att fastställa om det förekommer ett kringgående av gällande åtgärder eller inte. Vidare hänvisade sökanden endast till import av sömlösa rör från Kina till Indien. I själva verket var exportvolymen för rör från Indien till unionen nästan 90 % lägre än den import av sömlösa rör från Kina till Indien som sökanden hade påstått förekom. Emellertid fann man vid undersökningen inga bevis för att denna begränsade export av sömlösa rör från Indien till unionen kringgicks i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Dessa påståenden avvisades således.

               (62)

               Sökanden ansåg att kommissionens slutsats att de indiska tillverkarna nästan uteslutande köpt varmformade rör uteslutande nåddes på grundval av deras inköpsordrar. Kommissionen avvisade detta påstående eftersom den kommit fram till sina slutsatser på grundval av all information den förfogar över, och inte enbart på grundval av inköpsordrarna. Under kontrollbesöket i Indien granskade kommissionen de halvfärdiga insatsvarorna, liksom produktionsprocessen och den färdiga produkten för varje kontrollerad indiska tillverkare. Detta argument avvisades således.

               (63)

               Sökanden påstod vidare att kommissionen inte funnit några bevis för att de kinesiska tillverkarna inte levererade varmvalsade rör som genomgick en första kallformning i Kina, och sökanden hävdar att den efterföljande processen i Indien skulle vara otillräcklig för att medföra ursprungsstatus. Då närapå ingen kinesisk exporterande tillverkare var samarbetsvillig drog kommissionen sina slutsatser avseende slutförandeetappen av de halvfärdiga produkter som de indiska tillverkarna köpt från Kina på grundval av kontrollerade uppgifter från de indiska tillverkarna. Kommissionen fann inga bevis för att dessa redan hade kallformats i Kina. Dessutom motsäger den kontrollerade indiska produktionsprocessens beskaffenhet (inbegripet kallformningskapaciteten) och viljan hos de kinesiska tillverkarna att leverera varmformade halvfärdiga rör till Indien sökandens påstående.

               (64)

               Även om sökandens påstående att vissa halvfärdiga rör som levereras till Indien har genomgått en begränsad kallformning i Kina skulle styrkas, skulle en sådan bearbetning ha haft en begränsad effekt på det arbete som utförs i Indien. Som tidigare påpekat fastställde kommissionen att alla kontrollerade exporterande tillverkare i Indien gjort en väsentlig bearbetning i Indien, och fastställde ett ekonomiskt berättigande för denna verksamhet. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden.

               (65)

               Dessutom lämnade sökanden in en rapport gällande en indisk tillverkare med påpekande att vissa rör hade importerats från denna tillverkare från Kina, eftersom varmformade rör dessutom måste ha kallformats, eftersom de inte kan framställas i en varmvalsningsprocess i ett rörverk (cross roll piercing mill). Rapporten bygger på en detaljerad rapport från denna enda indiska tillverkare om importen från Kina.

               (66)

               Kommissionen noterade att begäran är begränsad till rör som framställts genom varmvalsning. Kinesiska tillverkare använder dock både varmvalsning och strängpressning. Dessutom visade undersökningen att de indiska exporterande tillverkarna importerar både strängpressade och varmvalsade rör. Påståendet beaktar därför inte möjligheten att de rör som importeras av detta specifika indiska valsverk var varmsträngpressade. Dessutom lämnades importstatistiken för denna tillverkare till kommissionen endast efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter och kunde därför inte verifieras. Påståendet avvisades därför.

               (67)

               Sökanden lämnade in bekräftelsemejl från två utvalda exporterande tillverkare i Kina, som vägrade att leverera varmvalsade rör eller endast kunde erbjuda kallformade rör.

               (68)

               För det första går det, med hänsyn till det stora antalet exporterande tillverkare i Kina (i den ursprungliga undersökningen samarbetade 31 grupper av exporterande tillverkare), inte att dra några slutsatser av de upplysningar som lämnats av två av dem. För det andra konstaterade kommissionen att detta inte besvarar frågan om huruvida de indiska exporterande tillverkarna kunde tillverka den produkt de exporterar till unionen, utan endast visar försäljningsstrategin för dessa två kinesiska exporterande tillverkare. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

               (69)

               Sökanden hävdade att det inte fanns något valsverk i Indien som kan tillverka varmvalsade rör med en diameter på mer än 4 tum och konstaterade att detta inte hade analyserats av kommissionen.

               (70)

               Kommissionen noterade att sömlösa rör av rostfritt stål som exporterades av de indiska exporterande tillverkarna till unionen kan framställas av varmvalsade rör med ursprung i både Indien och Kina. Den utrustning som är tillgänglig för de indiska exporterande tillverkarna gör det möjligt för dem att kallforma kinesiska varmformade rör med en diameter på mer än 4 mm. Detta påstående avvisades därför.

               (71)

               Sökanden ifrågasätter kommissionens slutsats rörande den väsentliga bearbetningen i skäl 33, där kommissionen beskrev att kallformning oåterkalleligen förändrar produktens väsentliga egenskaper och hävdade att kostnaden för bearbetningen inte var betydande.

               (72)

               Kommissionen konstaterade först att sökanden inte bestritt det faktum att produktens dimensioner samt dess fysikaliska, mekaniska och metallurgiska egenskaper ändras under kallformningen. I sin bedömning konstaterade kommissionen att konstaterandet om icke-kringgående i enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen i detta fall grundade sig på förekomsten av en tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för den bearbetning som utförs i Indien. Därför var det inte nödvändigt att göra en kvantitativ bedömning av kostnaderna för bearbetningen. Detta argument avvisades således.

               (73)

               Sökanden anförde att kommissionen inte ansåg att den största delen av importen från Indien till unionen före införandet av åtgärderna mot Kina skedde genom ett dotterbolag till en tillverkare i unionen och föreslog att kommissionen skulle anpassa tabell 1 genom att dra av denna import, vilket skulle leda till en kraftig ökning av importen från Indien efter införandet av åtgärderna. Sökanden hävdade dessutom att om kommissionen skulle utesluta denna export till unionen så skulle unionen inte kunna anses vara en viktig exportmarknad för indiska exporterande tillverkare före inledandet av den ursprungliga undersökningen.

               (74)

               Även om man skulle undanta exporten till unionen av ovannämnda dotterbolag till unionstillverkaren i Indien, som var relativt stabil under undersökningsperioden, skulle detta inte ändra bedömningen av ökningen av den indiska exporten till unionen. Den indiska exporten till unionen skulle fortfarande vara betydande, och resultera i den förändring i handelsmönstret som beskrivs i skälen 36 och 37. När det gäller unionsmarknadens attraktivitet hänvisar kommissionen till den analys som gjordes i samband med den ursprungliga undersökningen.

               (75)

               Sökanden hävdade vidare att den största delen av ökningen av den indiska importen från Kina, i strid med kommissionens konstaterande, skedde före införandet av åtgärder, och att ökningen av den indiska importen från Kina sammanföll med inledandet av undersökningen.

               (76)

               Den ursprungliga undersökningen inleddes den 30 september 2010. Eftersom sömlösa rör av rostfritt stål normalt görs på beställning och inte säljs från lager, och med hänsyn till den tid som transporten av varor från Kina till Indien tar med sjötransport, är det inte troligt att Kinas export till Indien under 2009 och 2010 inträffade efter inledandet av undersökningen. I alla händelser ändrar inte detta kommissionens slutsats att ökningen av indisk import från Kina inträffade långt före införandet av åtgärderna eller dess slutsats i skälen 37 och 38 att det förekommer en förändring i handelsmönstret. På denna punkt är kommissionen överens med sökanden.

               (77)

               Sökanden hävdade vidare att den indiska exporten till unionen jämfört med den indiska importen från Kina ökade under undersökningsperioden. Med hänvisning till uppgifterna i tabell 2 ökade faktiskt detta förhållande (D/B) från 54 % till 95 %. I motsats till sökandens påstående visar detta dock inte en förändring i de indiska tillverkarnas affärsmodell, utan endast unionsmarknadens växande betydelse för de indiska tillverkarna.

               (78)

               För att fastställa huruvida de indiska tillverkarnas affärsmodell har ändrats, var det nödvändigt att analysera deras verksamhet som helhet, i stället för att begränsa analysen till deras försäljning till unionen. För att göra denna analys jämförde kommissionen den indiska importen från Kina med den totala indiska försäljningen från de samarbetsvilliga indiska företagen. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

               (79)

               Sökanden hävdade också att kalldragning inte är en process som kräver betydande investeringar i fasta tillgångar och frågade kommissionen om den hade kontrollerat kapacitetsutnyttjandet före inledandet av undersökningsperioden och fram till rapportperiodens slut.

               (80)

               Kommissionen hade faktiskt kontrollerat kapacitetsutnyttjandet hos de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna och konstaterat att produktionskapaciteten i allmänhet överskred den faktiska produktionen under undersökningsperioden. Detta stöder slutsatsen att majoriteten av företagen var utrustade med de nödvändiga fasta tillgångarna redan före inledandet av den ursprungliga undersökningen, såsom sägs i skäl 49. Kommissionen fann även att alla kontrollerade exporterande tillverkare som hade exporterat till unionen under referensperioden var utrustade med och använder stegvalsverk. Kommissionen avvisade därför påståendet och ändrade inte sin slutsats om kravet på betydande investeringar som anges i skäl 49.

               (81)

               I sina synpunkter rörande undersökningsresultaten som anges i skäl 50 har sökanden i själva verket jämfört uppgifterna från Eurostat och upptäckt att det indiska genomsnittspriset för import från Indien var högre än priset för exporten från Kina fram till år 2014.

               (82)

               I skäl 50 gjorde kommissionen en jämförelse av genomsnittspriserna under 2009 på grundval av statistiken i tabellerna 4 och 17 i kommissionens förordning (EU) nr 627/2011 (4), som uppvisade ett lägre pris för Indien. Oavsett bestred inte sökanden att importen från Indien blev den billigaste källan för import på unionsmarknaden efter införandet av antidumpningstullen mot Kina. Därför avvisades även detta påstående.

         4.   AVSLUTANDE AV UNDERSÖKNINGEN

               (83)

               Med hänsyn till ovanstående bör undersökningen av kringgående avslutas.

               (84)

               Undersökningen har visat att kallbearbetning utgör en väsentlig bearbetning av produkten och att det finns tillräcklig grund och ekonomisk motivering, annat än undvikande av tull, för eventuella förändringar i handelsmönstret mellan Kina, Indien och unionen.

               (85)

               Villkoren i artikel 13.1 för att anse att kringgående sker är därför inte uppfyllda och de gällande åtgärderna på import av den berörda produkten med ursprung i Kina bör därför inte utvidgas till att omfatta import av samma produkt som avsänts från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte.

               (86)

               Den registrering av importen av den undersökta produkten som avsänts från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte, som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/272, bör upphöra att gälla.

               (87)

               Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Härmed avslutas den undersökning som inleddes genom genomförandeförordning (EU) 2017/272 rörande eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1331/2011 på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (Taric-nummer: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 och 7304900091) med ursprung i Folkrepubliken Kina och som avsänts från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte, och registrering av sådan import.
   Artikel 2
   Tullmyndigheterna åläggs att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 2 i genomförandeförordning (EU) 2017/272.
   Artikel 3
   Genomförandeförordning (EU) 2017/272 ska upphöra att gälla.
   Artikel 4
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 15 november 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  EUT L 336, 20.12.2011, s. 6.

      (3)  EUT L 40, 17.2.2017, s. 64.

      (4)  EUT L 169, 29.6.2011, s. 1.


title: Rådets genomförandeförordning (EU) 2017/2153 av den 20 november 2017 om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

text:
               21.11.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 304/3

         RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2153
   av den 20 november 2017
   om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EU) nr 269/2014 av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (1), särskilt artikel 14.1,
   med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och
   av följande skäl:

               (1)

               Den 17 mars 2014 antog rådet förordning (EU) nr 269/2014.

               (2)

               Med anledning av att Ryska federationen anordnade guvernörsval i den olagligt annekterade staden Sevastopol den 10 september 2017 anser rådet att en person bör läggas till i förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014.

               (3)

               Bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Den person som förtecknas i bilagan till denna förordning ska läggas till i förteckningen i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 20 november 2017.

            På rådets vägnar

         M. REPS

            Ordförande

      (1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

      BILAGA

         Förteckning över personer som avses i artikel 1

                     Namn

                     Personuppgifter

                     Skäl

                     Datum för uppförande

                     ”161.

                     Dmitrij Vladimirovitj OVSIANNIKOV
                     (Дмитрий Владимирович Овсянников)

                     Födelsedatum: 21.2.1977
                     Födelseort: Omsk, Sovjetunionen

                     ”Guvernör i Sevastopol”.
                     Ovsiannikov utnämndes till guvernör i Sevastopol vid valet den 10 september 2017 som anordnats av Ryska federationen i den olagligt annekterade staden Sevastopol.
                     Den 28 juli 2016 utnämnde Rysslands president Vladimir Putin honom till tillförordnad ”guvernör i Sevastopol”. I denna egenskap har han arbetat för ytterligare integrering av den olagligt annekterade Krimhalvön i Ryska federationen, och är i denna egenskap ansvarig för aktivt stöd för eller genomförande av åtgärder eller politik som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
                     2017 gjorde han offentliga uttalanden till stöd för den olagliga annekteringen av Krim och Sevastopol, liksom på årsdagen av den olagliga ”folkomröstningen på Krim”. Han hedrade veteranerna från de så kallade ”självförsvarsenheter” som underlättade utplaceringen av ryska styrkor på Krimhalvön inför Ryska federationens olagliga annektering av denna och uttalade sig för att Sevastopol ska göras till Ryska federationens södra huvudstad.

                     21.11.2017”


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2159 av den 20 november 2017 om ändring av förordning (EU) nr 255/2010 vad gäller vissa hänvisningar till Icao-bestämmelser (Text av betydelse för EES. )

text:
               21.11.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 304/45

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2159
   av den 20 november 2017
   om ändring av förordning (EU) nr 255/2010 vad gäller vissa hänvisningar till Icao-bestämmelser
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) (1), särskilt artikel 6.7, och
   av följande skäl:

               (1)

               I bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 255/2010 (2) hänvisas till bestämmelser i bilaga 11 till konventionen angående internationell civil luftfart (Chicagokonventionen), närmare bestämt till den trettonde upplagan från juli 2001, som införlivar ändring nr 49. Den 10 november 2016 ändrade Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) bilaga 11 till Chicagokonventionen genom att ändring nr 50A införlivades.

               (2)

               I bilagan till förordning (EU) nr 255/2010 hänvisas också till bestämmelser i Icaos förfaranden för flygtrafiktjänst – flygledningstjänst (PANS-ATM, Doc 4444), närmare bestämt till den femtonde upplagan från 2007, som införlivar ändring nr 6. Den 10 november 2016 ändrade Icao dok. 4444 genom att införliva ändring nr 7A.

               (3)

               Hänvisningarna i förordning (EU) nr 255/2010 till bilaga 11 till Chicagokonventionen och till Icao dok. 4444 bör därför aktualiseras mot bakgrund av ändringarna och för att göra det möjligt för medlemsstaterna att uppfylla sina internationella rättsliga skyldigheter och säkerställa överensstämmelse med Icaos internationella regelverk.

               (4)

               Förordning (EU) nr 255/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.

               (5)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   I bilagan till förordning (EU) nr 255/2010 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

               ”1.

               Kapitel 3 punkt 3.7.5 (Air Traffic Flow Management) i bilaga 11 till Chicagokonventionen – Air Traffic Services (fjortonde utgåvan, juli 2016, som införlivar ändring nr 50A).

               2.

               Kapitel 3 (ATS system capacity and air traffic flow management) i Icao Doc 4444, Procedures for Air Navigation Services – Air Traffic Management (PANS-ATM) (sextonde utgåvan, 2016, som införlivar ändring nr 7A).”

         Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 20 november 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 20.

      (2)  Kommissionens förordning (EU) nr 255/2010 av den 25 mars 2010 om fastställande av gemensamma regler för flödesplanering (ATFM) (EUT L 80, 26.3.2010, s. 10).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2160 av den 20 november 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1079/2012 vad gäller vissa hänvisningar till Icao-bestämmelser (Text av betydelse för EES. )

text:
               21.11.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 304/47

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2160
   av den 20 november 2017
   om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1079/2012 vad gäller vissa hänvisningar till Icao-bestämmelser
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (”förordning om driftskompatibilitet”) (1), särskilt artikel 3.5,
   efter samråd med kommittén för det gemensamma luftrummet, och
   av följande skäl:

               (1)

               I punkt 3 i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1079/2012 (2) hänvisas till bestämmelser i Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) förfaranden för navigeringstjänster – flygledningstjänster (PANS-ATM, dok. 4444), närmare bestämt till den femtonde upplagan av dessa från 2007, som införlivar ändring nr 6. Den 10 november 2016 ändrade Icao dok. 4444 genom att införliva ändring nr 7A.

               (2)

               Hänvisningarna i genomförandeförordning (EU) nr 1079/2012 till dok. 4444 bör därför aktualiseras mot bakgrund av ändringarna och för att göra det möjligt för medlemsstaterna att uppfylla sina internationella rättsliga skyldigheter och för att säkerställa överensstämmelse med Icaos internationella regelverk.

               (3)

               Genomförandeförordning (EU) nr 1079/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   I bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 1079/2012 ska punkt 3 ersättas med följande:

                  ”3.

                  Avsnitt 12.3.1.5 ”8,33 kHz channel spacing” i Icao PANS-ATM dok. 4444 (sextonde upplagan 2016, som införlivar ändring nr 7A).”

   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 20 november 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 26.

      (2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1079/2012 av den 16 november 2012 om fastställande av krav avseende kanalseparation vid röstkommunikation för det gemensamma europeiska luftrummet (EUT L 320, 17.11.2012, s. 14).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2156 av den 7 november 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Kiełbasa piaszczańska” [SGB])

text:
               21.11.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 304/20

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2156
   av den 7 november 2017
   om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Kiełbasa piaszczańska” [SGB])
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Polens ansökan om registrering av namnet ”Kiełbasa piaszczańska” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
                   (2).

               (2)

               Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Kiełbasa piaszczańska” registreras.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Namnet ”Kiełbasa piaszczańska” (SGB) ska föras in i registret.
   Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.) i bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 7 november 2017.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Phil HOGAN

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUT C 205, 29.6.2017, s. 70.

      (3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2157 av den 16 november 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

text:
               21.11.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 304/21

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2157
   av den 16 november 2017
   om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av vissa varor.

               (2)

               Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 (3) har en produkt som består av en blandning av etylalkohol (70 viktprocent) och bensin (fordonsbensin) i enlighet med EN 228 (30 viktprocent) klassificerats enligt KN-nummer 2207 20 00.

               (3)

               Genom genomförandeförordning (EU) nr 626/2014 (4) införde kommissionen en kompletterande anmärkning 12 till kapitel 22 i del två av Kombinerade nomenklaturen. Motiveringen för att genom genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 klassificera den berörda produkten enligt KN-nummer 2207 20 00 bör anpassas till de regler som anges i den kompletterande anmärkningen för att undvika potentiella skillnader i klassificeringen av särskilda blandningar av etylalkohol med andra ämnen och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen inom unionen. Beskrivningen av produkten i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 bör också klargöra att produkten används som råvara för framställning av bränslen för motorfordon.

               (4)

               Genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

               (5)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 16 november 2017.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Stephen QUEST

            Generaldirektör

            Generaldirektoratet för skatter och tullar

      (1)  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

      (2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

      (3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 211/2012 av den 12 mars 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (EUT L 73, 13.3.2012, s. 1).

      (4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 626/2014 av den 10 juni 2014 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 174, 13.6.2014, s. 26).

      BILAGA
      ”
            BILAGA

                        Varubeskrivning

                        Klassificering (KN-nummer)

                        Motivering

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        En produkt med följande sammansättning (i viktprocent):

                                    —

                                    etylalkohol

                                    70

                                    —

                                    bensin (fordonsbensin) i enlighet med EN 228)

                                    30

                              Produkten används som råvara för framställning av bränsle för motorfordon.
                        Den transporteras i bulk.

                        2207 20 00

                        Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, kompletterande anmärkning 12 till kapitel 22 och texten till KN-nummer 2207  och 2207 20 00 .
                        Produkten är en blandning av etylalkohol och bensin (fordonsbensin). Andelen bensin (fordonsbensin) i produkten gör den olämplig för förtäring men hindrar inte att den används för tekniskt bruk (se även de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet, nr 2207 , fjärde stycket).
                        Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 2207 20 00  som denaturerad etylalkohol.

                  ”


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/537 av den 5 april 2018 om ändring för tvåhundraåttiotredje gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

text:
               5.4.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               LI 89/1

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/537
   av den 5 april 2018
   om ändring för tvåhundraåttiotredje gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

               (2)

               Den 29 mars 2018 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till en post i förteckningen över personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

               (3)

               För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 5 april 2018.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

            Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

      (1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

      BILAGA
      I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska följande läggas till under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter”:

         ”Khatiba Imam Al-Bukhari (KIB) (alias: Khataib al-Imam al-Bukhari). Adress: a) Khan-Shaykhun, Arabrepubliken Syrien (53 km söder om Idlib, lokalisering i mars 2018), b) Idlib, Aleppo och Khama, Arabrepubliken Syrien (insatsområde), c) gränsområdet mellan Afghanistan och Pakistan (tidigare lokalisering). Övriga upplysningar: Sedan 2016 förflyttad till norra Afghanistan. Det datum som avses i artikel 7d.2 i: 29.3.2018.”


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/583 av den 16 april 2018 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Lough Neah Pollan [SUB])

text:
               18.4.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 98/17

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/583
   av den 16 april 2018
   om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Lough Neah Pollan [SUB])
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Förenade kungarikets ansökan om registrering av namnet ”Lough Neah Pollan” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
                   (2).

               (2)

               Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Lough Neah Pollan” registreras.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Namnet ”Lough Neah Pollan” (SUB) ska föras in i registret.
   Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 16 april 2018.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Phil HOGAN

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUT C 431, 15.12.2017, s. 10.

      (3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/584 av den 17 april 2018 om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (”Graves” (SUB))

text:
               18.4.2018

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 98/18

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/584
   av den 17 april 2018
   om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (”Graves” (SUB))
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningarna (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 99, och
   av följande skäl:

               (1)

               Kommissionen har granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graves”, vilken lämnades in i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013.

               (2)

               Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av ändring av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning
                   (2) i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013.

               (3)

               Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen.

               (4)

               Ändringen av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013.

               (5)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Graves” (SUB) godkänns.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 17 april 2018.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT C 421, 8.12.2017, s. 10.