title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/94 av den 19 januari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

text:
               20.1.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 16/3

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/94
   av den 19 januari 2017
   om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
   av följande skäl:
   1.   FÖRFARANDE

   1.1   Gällande åtgärder

               (1)

               Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 965/2010 (2), en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumglukonat med CUS-nummer (Customs Union and Statistics) 0023277-9 och CAS-nummer (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2918 16 00 (Taric-nummer 2918160010), (nedan kallat natriumglukonat), med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet).

               (2)

               De ursprungliga åtgärderna utgjordes av en värdetull på 53,2 %, med undantag för Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) och Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %).

         1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

               (3)

               Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) för de befintliga åtgärderna mottog kommissionen den 1 juli 2015 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (4).

               (4)

               Begäran lämnades in av de två unionsproducenterna Jungbunzlauer SA och Roquette Italia SpA (nedan kallade de sökande).

               (5)

               Begäran grundades på antagandet att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

         1.3   Inledande

               (6)

               Den 27 oktober 2015 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av natriumglukonat med ursprung i Kina på grundval av artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
                   (5).

         1.4   Jämförbart land

               (7)

               I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den, liksom i den ursprungliga undersökningen, hade för avsikt att använda Förenta staterna (nedan kallat Förenta staterna) som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbar marknad) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen uppmanade parterna att lämna synpunkter på lämpligheten av detta val, men ingen av parterna inkom med synpunkter.

               (8)

               Kommissionen inhämtade information om tillverkare av natriumglukonat i andra möjliga jämförbara länder och kontaktade Kanada, Indien, Japan, Pakistan, Serbien, Sydafrika, Sydkorea, Schweiz och Förenta staterna och uppmanade alla kända tillverkare av natriumglukonat i dessa länder att tillhandahålla den nödvändiga informationen. Ett kanadensiskt företag svarade att företaget inte tillverkade natriumglukonat utan var handlare. Endast en amerikansk tillverkare svarade på frågeformuläret och accepterade ett kontrollbesök.

         1.5   Berörda parter

               (9)

               I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen de kända unionstillverkarna, de kända exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

               (10)

               De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. De berörda parterna gavs också möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

         a)
         Stickprov

               (11)

               I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande på de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

      Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

               (12)

               För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

               (13)

               Endast en exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Därför behövdes inte något stickprovsförfarande.

      Stickprovsförfarande avseende importörer

               (14)

               För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen fyra kända icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

               (15)

               Två icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att det inte behövdes något stickprovsförfarande.

         b)
         Svar på frågeformuläret

               (16)

               Kommissionen skickade frågeformulär till två unionstillverkare, två icke-närstående importörer, åtta kända användare, tio grossister, den kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet och en tillverkare i Förenta staterna som betraktades som jämförbar marknad.

               (17)

               Svar på frågeformuläret inkom från två unionstillverkare, två icke-närstående importörer, en användare, fem grossister, den kinesiska exporterande tillverkaren och tillverkaren på den jämförbara marknaden.

         c)
         Kontrollbesök

               (18)

               Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

                           Unionstillverkare

                                       —

                                       Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Frankrike, och ett närstående företag

                                       —

                                       Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Italien

                           Importörer

                                       —

                                       Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Storbritannien

                                       —

                                       Norkem Limited, Knutsford, Storbritannien

                           Exporterande tillverkare i Kina

                                       —

                                       Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (”SKB”), Rizhao City, Shandongprovinsen, Kina

                           Tillverkare i det jämförbara landet

                                       —

                                       PMP Fermentation Products, Inc, Peoria, Förenta staterna

         1.6   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

               (19)

               Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2014–30 september 2015 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med översynsperiodens utgång (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

         2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   2.1   Berörd produkt

               (20)

               Den produkt som omfattas av denna översyn är natriumglukonat i torr form med CUS-nummer 0023277–9 och CAS-nummer 527-07-1 med ursprung i Kina (nedan kallat den produkt som översynen gäller eller natriumglukonat), som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2918 16 00 (Taric-nummer 2918160010).

               (21)

               Natriumglukonat i torr form används huvudsakligen i byggnadsindustrin som fördröjare och vattenreducerande tillsatsmedel i betong och i andra industrier som ytbehandling av metaller (avlägsnande av rost, oxider och fett) samt för rengöring av flaskor och industriell utrustning. Produkten kan också användas i livsmedels- och läkemedelsindustrin.

               (22)

               Den berörda produkten omfattar flera typer som i frågeformuläret definieras genom produktkontrollnummer. Varje produktkontrollnummer tar hänsyn till renhet, partikelstorlek och förpackning, såsom fastställts i den ursprungliga undersökningen.

         2.2   Likadan produkt

               (23)

               Undersökningen visade att natriumglukonat i torr form som EU-industrin tillverkar och säljer i unionen, natriumglukonat i torr form som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Förenta staterna, som används som jämförbart land såsom anges i skälen 60–62, natriumglukonat i torr form som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och natriumglukonat i torr form som tillverkas i Kina och säljs till unionen har i stort sett samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden.

               (24)

               Kommissionen drog därför slutsatsen att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

   3.1   Inledande anmärkningar

               (25)

               I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra.

               (26)

               Såsom nämns i skäl 13 samarbetade endast en kinesisk exporterande tillverkare i den nuvarande undersökningen. Detta företag svarade för all export av natriumglukonat från Kina till unionen under översynsperioden. Kommissionen ansåg därför att den hade tillräckligt med information för att bedöma exportpriset och dumpningsmarginalen under översynsperioden (avsnitt 3.2).

               (27)

               Denna exporterande tillverkare svarade dock för endast mellan 2 % och 7 % av den totala tillverkningskapaciteten och endast mellan 5 % och 10 % av den totala tillverkningen av natriumglukonat i Kina. Dess export till tredjeländer utgjorde dessutom endast mellan 23 % och 28 % av den totala exporten från Kina till tredjeländer under översynsperioden (den exakta andelen för den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren av den totala kinesiska tillverkningskapaciteten, den totala tillverkningen och den totala exporten kan inte uppges av sekretesskäl). Därför, och med tanke på att ingen av de övriga kinesiska tillverkarna av natriumglukonat i Kina samarbetat, ansåg kommissionen att den inte hade tillräckligt med information för undersökningen av sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma och att tillgängliga uppgifter måste användas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen för att bedöma importens utveckling om åtgärderna skulle upphävas (avsnitt 3.3).

               (28)

               De kinesiska myndigheterna informerades om att på grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida kan kommissionen tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.

               (29)

               Resultaten i avsnitt 3.3 är således grundade på tillgängliga uppgifter. För detta syfte användes den information som lämnades av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifterna från de sökande, Eurostats statistik, de uppgifter som samlats in av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (databasen enligt artikel 14.6) och allmänt tillgänglig information på internet (6). När det gäller den kinesiska databasen över exportstatistik omfattade kodningsstrukturen för natriumglukonat andra produkter som inte ingår i den nuvarande undersökningen och därför kunde inte volymen av enbart natriumglukonat identifieras i databasen. Denna informationskälla kunde därför inte användas.

         3.2   Dumpning i unionen under översynsperioden

   3.2.1   Normalvärde

               (30)

               Under den ursprungliga undersökningen beviljades den enda kinesiska exporterande tillverkare som samarbetade i den nuvarande undersökningen marknadsekonomisk status (Shandong Kaison Biochemicals eller SKB). Fastställandet av normalvärdet för denna exporterande tillverkare baserades således på företagets egna tillverknings- och försäljningsuppgifter.

               (31)

               Kommissionen undersökte först huruvida den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden för den exporterande tillverkaren motsvarade minst 5 % av företagets totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Den totala försäljningsvolymen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren av den likadana produkten på hemmamarknaden var således representativ.

               (32)

               Därefter identifierade kommissionen de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen.

               (33)

               Kommissionen undersökte sedan huruvida den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som avses i skäl 22 och som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen. Kommissionen konstaterade att för en produkttyp förekom ingen försäljning på hemmamarknaden på grund av skillnader i förpackningen, medan försäljningen på hemmamarknaden av andra produkttyper var representativ.

               (34)

               Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden av varje produkttyp under översynsperioden, för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

               (35)

               Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

                           a)

                           försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och

                           b)

                           det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

               (36)

               I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen under översynsperioden.

               (37)

               Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under översynsperioden, om

                           a)

                           volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller

                           b)

                           det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

               (38)

               Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att mellan 18 % och 23 % av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. Normalvärdet beräknas därför som ett vägt genomsnittspris för endast den lönsamma försäljningen.

               (39)

               När det gäller produkttypen utan försäljning på hemmamarknaden vid normal handel, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

               (40)

               Normalvärdet konstruerades genom att man till den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnad för den likadana produkten under översynsperioden adderade

                           a)

                           de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden och

                           b)

                           den vägda genomsnittliga vinst som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden.

         3.2.2   Exportpris

               (41)

               Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade till unionen direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes därför till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

         3.2.3   Jämförelse

               (42)

               Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik.

               (43)

               När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis, justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för kostnader för hantering och lastning och därmed sammanhängande kostnader i det berörda landet, transportkostnader (inhemsk transport och sjöfrakt), försäkringskostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader och moms som inte återbetalas.

         3.2.4   Dumpningsmarginal

               (44)

               Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

               (45)

               På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 2,6 % under översynsperioden. Denna dumpningsmarginal bör betraktas mot bakgrund av att den enda som exporterade från Kina till unionsmarknaden under översynsperioden var den enda kinesiska exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status, såsom framgår av skälen 26 och 30.

         3.3   Importens utveckling om åtgärderna skulle upphävas

               (46)

               Eftersom dumpning konstaterades under översynsperioden gjorde kommissionen en analys av huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: tillverkningskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, efterfrågans utveckling i Kina, Kinas export till andra tredjeländer, dumpningsmarginal för Kinas export till andra tredjeländer och unionsmarknadens attraktionskraft.

               (47)

               Såsom nämns i skälen 27–29 var det endast en exporterande tillverkare i Kina som samarbetade. Undersökningsresultaten i nedanstående avsnitt grundades därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på tillgängliga uppgifter. Såsom framgår av skäl 29 använde kommissionen i detta avseende den information som lämnades av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifterna från de sökande, Eurostats statistik, de uppgifter som samlats in av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (databasen enligt artikel 14.6) och allmänt tillgänglig information på internet.

               (48)

               Det kan påminnas om att under den skadeundersökningsperiod som beaktades i den ursprungliga undersökningen ökade importvolymen med 77 %, vilket i absoluta termer motsvarar en ökning med 1 774 ton (från 2 291 ton år 2005 till 4 095 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen). Motsvarande kinesiska marknadsandel ökade från 12,8 % till 24,9 % i slutet av undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen innan åtgärderna infördes.

         3.3.1   Tillverkningskapacitet, outnyttjad kapacitet och efterfrågans utveckling i Kina

               (49)

               Tillverkningskapaciteten för den enda samarbetsvilliga kinesiska exportören var tre gånger så stor som förbrukningen i unionen under översynsperioden. Dess kapacitetsutnyttjande konstaterades ligga mellan 75 % och 80 %. Av detta följer att den outnyttjade kapaciteten hos enbart detta företag är mer än hälften så stor som unionens förbrukning.

               (50)

               Att döma av den information som lämnades i begäran och som dubbelkontrollerades mot allmänt tillgänglig information, såsom nämns i skäl 29, tillverkas dessutom natriumglukonat av 40 tillverkare i Kina med en total tillverkningskapacitet på mellan 1 000 000 och 1 200 000 ton under 2014, vilket utgör en ökning på ca 50 % jämfört med 2010. Under 2014 utnyttjade kinesiska tillverkare ungefär hälften av sin kapacitet, då de endast tillverkade ca 550 000 ton.

               (51)

               Enligt begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång beräknades den kinesiska efterfrågan på hemmamarknaden uppgå till mellan 400 000 ton och 500 000 ton 2014, vilket ger en tillgänglig kapacitet på ca 600 000 till 700 000 ton för export. Förbrukningen i unionen uppgick till mellan 16 000 och 22 000 ton under översynsperioden, vilket innebär att den outnyttjade kapaciteten i Kina är ca 30 gånger så stor som förbrukningen av natriumglukonat i unionen.

               (52)

               Kinas efterfrågan på natriumglukonat avgörs i stor utsträckning av byggnadsindustrin. Inom byggnadsindustrin används det som tillsatsmedel i betong som framställs av natriumglukonat. Det kan inte uteslutas att förbrukningen av natriumglukonat på den kinesiska hemmamarknaden kan öka med en växande byggnadsindustri i landet. Den outnyttjade kapaciteten i Kina överskrider dock kraftigt förbrukningen i unionen och det är därför sannolikt, även med en växande inhemsk förbrukning i Kina, att den outnyttjade kapaciteten fortfarande kommer att vara betydande och att det kommer att finnas en stor potential till export till unionsmarknaden.

         3.3.2   Exportvolymer och priser till andra tredjeländer

               (53)

               Av de skäl som anges i skäl 29 kunde inte den kinesiska databasen användas för att analysera den kinesiska exporten av natriumglukonat till andra tredjeländer.

               (54)

               På grundval av den information som lämnades i begäran, i nödvändiga fall justerad, och som dubbelkontrollerats mot allmänt tillgänglig information, såsom anges i skäl 29, fastställdes att den totala kinesiska exportvolymen till andra tredjeländer ökade med ca 45 % mellan 2012 och 2014 och uppgick till ca 116 000 ton 2014.

               (55)

               Inga offentliga uppgifter fanns tillgängliga om de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till andra tredjelandsmarknader. Priserna till andra tredjeländer för den enda kinesiska samarbetsvilliga tillverkaren sjönk mellan 2012 och 2014, från mellan 600 och 660 euro/ton under 2012 till mellan 500 och 550 euro/ton under 2014. Under översynsperioden steg den enda kinesiska samarbetsvilliga tillverkarens exportpriser jämfört med 2014 och uppgick till strax över 600 euro/ton. Dessa priser var i linje med de kinesiska exportpriser till andra tredjeländer som meddelats av de sökande, med undantag för översynsperioden, under vilken de sökande meddelade att de kinesiska priserna till andra tredjeländer fortsatte att sjunka till mellan 539 och 583 euro/ton.

         3.3.3   Dumpning till andra tredjeländer

               (56)

               Av de orsaker som anges i skäl 27 användes tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen för analysen av sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

               (57)

               Det fanns ingen offentlig information om kinesiska exportpriser till andra tredjelandsmarknader tillgänglig, men de sökande lämnade information som visade att de genomsnittliga priserna för alla andra kinesiska exporterande tillverkare till andra tredjeländer låg i linje med det genomsnittliga exportpriset för den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren till andra tredjeländer, såsom anges i skäl 55.

               (58)

               För att bedöma de kinesiska exporterande tillverkarnas dumpning till andra tredjeländer har kommissionen gjort två beräkningar av dumpningsmarginalen. Vid den ena användes de kinesiska exporterande tillverkarnas genomsnittliga exportpris till andra tredjeländer som meddelats av de sökande och vid den andra användes detaljerade exporttransaktioner som meddelats av SKB (den enda kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren) i svaret på antidumpningsfrågeformuläret för dess fem största exportmarknader som riktmärke för andra kinesiska exporterande tillverkares export.

               (59)

               I detta avseende bör det påminnas om att i den ursprungliga undersökningen var den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren det enda företag som beviljades marknadsekonomisk status. Av detta följer att för övriga kinesiska exporterande tillverkare bör normalvärdet beräknas i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, dvs. på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (det jämförbara landet). För detta ändamål måste ett jämförbart land användas.

               (60)

               Såsom nämns i skäl 8 samarbetade endast tillverkaren i Förenta staterna i undersökningen genom att lämna in ett fullständigt besvarat frågeformulär och godta ett kontrollbesök.

               (61)

               Kommissionen ansåg att Förenta staterna uppfyllde kriterierna för lämpligt jämförbart land, eftersom de kvantiteter som såldes på denna marknad var tillräckligt stora och marknaden hade betydande konkurrens mellan inhemsk tillverkning och import från andra länder, närmare bestämt Kina, Italien och Frankrike. Dessutom hade Förenta staterna ingen antidumpningstull på den berörda produkten.

               (62)

               Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, och informationen från den enda samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grundval för fastställandet av normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen.

               (63)

               När det gäller den första dumpningsberäkningen, som nämns i skäl 58, jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för den enda samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet med det genomsnittliga exportpriset för de kinesiska exporterande tillverkare som meddelats av de sökande fritt fabrik i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportkostnader, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader och moms som inte återbetalas, beräknade på grundval av svaret på frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina.

               (64)

               På grundval av detta konstaterades att den kinesiska exporten till andra tredjeländer dumpas med mer än 70 %.

               (65)

               När det gäller den andra dumpningsberäkningen, som nämns i skäl 58, vid vilken man av de skäl som anges i skäl 57 använt de detaljerade exporttransaktioner som lämnats in av SKB i företagets svar på antidumpningsfrågeformuläret för dess fem största exportmarknader som riktmärke för export för de övriga kinesiska exporterade tillverkarna, beräknades normalvärdet såsom förklaras i skälen 59–63.

               (66)

               Exportpriset fastställdes till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till de fem största tredjeländerna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

               (67)

               Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik till de fem största övriga tredjeländerna för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

               (68)

               Justeringar gjordes för kostnader för hantering och lastning och därmed sammanhängande kostnader i det berörda landet, transportkostnader (inhemsk transport och sjöfrakt), försäkringskostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader och moms som inte återbetalas.

               (69)

               På grundval av detta konstaterades den kinesiska exporten till andra tredjeländer vara dumpad på en nivå på cirka 50 %.

               (70)

               För fullständighetens skull och för att en jämförelse skulle kunna göras beräknades dessutom en dumpningsmarginal även för SKB:s export till andra tredjelandsmarknader med hjälp av dess egna uppgifter. På så vis fastställdes en dumpningsmarginal på ca 8,3 %.

               (71)

               Skillnaden mellan de dumpningsmarginaler som anges i skälen 64 och 69 och de marginaler som anges i skälen 45 och 70 förklaras av att de förstnämnda grundas på normalvärdesuppgifter från den jämförbara marknaden, såsom förklaras i skäl 59, medan de sistnämnda, som fastställts för den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren, grundades på det normalvärde som fastställts på grundval av företagets egna tillverknings- och försäljningsuppgifter då det beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, såsom förklaras i skälen 30–40. Dessutom avser den dumpningsmarginal som beräknats för den enda kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren under översynsperioden i skäl 45 export till unionsmarknaden där högre priser rådde, medan alla andra beräknade dumpningsmarginaler avser export till andra tredjelandsmarknader.

               (72)

               Den kinesiska dumpning som etablerats i andra tredjeländer är en kraftig indikation på de kinesiska exporterande tillverkarnas troliga prissättning i unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

         3.3.4   Unionsindustrins attraktionskraft

               (73)

               För att bedöma unionsmarknadens attraktionskraft och sannolikheten för att den kinesiska exporten skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla, har den kinesiska exporten till andra tredjelandsmarknader analyserats med avseende på volym och pris liksom priserna på den kinesiska hemmamarknaden jämfört med de genomsnittliga priserna på unionsmarknaden.

               (74)

               Den totala kinesiska exporten till andra tredjeländer ökade med cirka 45 % mellan 2012 och 2014 uppgick den till ca 116 000 ton.

               (75)

               När det gäller priserna på hemmamarknaden användes de priser på hemmamarknaden som tillämpades av den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren som riktmärke, såsom anges i skälen 27–29, eftersom annan information saknades. Jämförelsen visar att de genomsnittliga priserna på unionsmarknaden låg mellan 43 % och 55 % högre än de genomsnittliga priserna på hemmamarknaden i Kina under 2014 och mellan 27 % och 35 % högre än de genomsnittliga priserna på hemmamarknaden i Kina under översynsperioden.

               (76)

               På grundval av de uppgifter som lämnats av de sökande konstaterades de kinesiska exportpriserna till andra tredjeländer ligga i linje med exportpriserna till andra tredjeländer för den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren, såsom anges i skäl 55. De genomsnittliga priserna på unionsmarknaden konstaterades i genomsnitt ligga mellan 25 % och 45 % högre än de kinesiska exportpriserna till andra tredjelandsmarknader under 2014 och mellan 20 % och 40 % högre än de kinesiska exportpriserna till andra tredjelandsmarknader under översynsperioden. Priserna till andra tredjeländer för den enda samarbetsvilliga kinesiska exportören under översynsperioden låg mellan 20 % och 30 % lägre än unionsindustrins priser.

               (77)

               Dessa betydligt högre prisnivåer gör att unionsmarknaden skulle vara attraktiv för de kinesiska exportörerna om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas.

               (78)

               De kinesiska exporterande tillverkarnas intresse av att exportera till unionsmarknaden bekräftas också av SKB:s ständiga närvaro på unionsmarknaden. Trots de gällande åtgärderna fördubblade detta företag nästan sin export till unionen och ökade sin marknadsandel med ca 50 % mellan undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen och den aktuella översynsperioden.

         3.3.5   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

               (79)

               Mot bakgrund av den beräknade betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, som skulle kunna användas för export till unionen till dumpade priser, och med hänsyn till unionsmarknadens attraktionskraft och de kinesiska exportörernas prissättning på andra tredjelandsmarknader, drog kommissionen slutsatsen att det råder stor sannolikhet för att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till en stor volymökning av dumpad import av natriumglukonat till unionen från Kina.

         4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

   4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

               (80)

               De samarbetsvilliga unionstillverkarna Jungbunzlauer SA och Roquette Italia SpA stod för 100 % av unionstillverkningen.

               (81)

               Dessa företag anses följaktligen utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

               (82)

               Eftersom unionsindustrin endast utgörs av två tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla känsliga företagsuppgifter eller ange dem som intervaller.

         4.2   Förbrukning i unionen

               (83)

               Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden som erhållits efter kontroll av svaren på frågeformuläret från de två unionstillverkarna liksom på grundval av den totala importvolymen enligt Eurostat och kontrollerade uppgifter från den samarbetade kinesiska exporterande tillverkaren.

               (84)

               Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 1

                  Förbrukning i unionen

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Total förbrukning i unionen (ton)

                           13 000 –19 000

                           14 000 –20 000

                           16 000 –22 000

                           16 000 –22 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              109

                              119

                              122

                              Källa: Svar på frågeformulär och uppgifter från Eurostat.

               (85)

               Förbrukningen i unionen ökade kontinuerligt, och totalt med 22 %, under skadeundersökningsperioden.

         4.3   Import från det berörda landet

   4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

               (86)

               Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat och det kontrollerade svaret på frågeformuläret från den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren, som svarade för 100 % av den totala importen från Kina under översynsperioden.

               (87)

               Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 2

                  Importvolym och marknadsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Import från Kina (ton)

                           500–2 500

                           500–2 500

                           500–2 500

                           500–2 500

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              110

                              122

                              109

                           Kinesisk marknadsandel (%)

                           4–16

                           4–16

                           4–16

                           3–15

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              103

                              89

                              Källa: Svar på frågeformulär och uppgifter från Eurostat.

               (88)

               Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Kina med 9 % totalt. Den ökade först med 22 % mellan 2012 och 2014 och minskade sedan med 13 % under översynsperioden. Eftersom importen från Kina endast delvis följde ökningen av unionens förbrukning var dock utvecklingen för den kinesiska marknadsandelen en annan. Den var således oförändrad under perioden 2012–2013, ökade något under 2014 (med 3 %) och minskade från 2014 till översynsperioden med 14 %. Totalt minskade den kinesiska marknadsandelen med 11 % under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skäl 78 lyckades den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren fördubbla sin export till unionen och öka sin marknadsandel med 50 % jämfört med undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen och till dumpade priser.

         4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

               (89)

               Kommissionen fastställde utvecklingen för priserna på importen från Kina på grundval av uppgifter från Eurostat.

               (90)

               Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 3

                  Importpriser (euro/ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Priser på import från Kina (euro/ton)

                           680–750

                           600–670

                           600–670

                           670–740

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              89

                              89

                              98

                              Källa: Eurostat

               (91)

               De genomsnittliga importpriserna sjönk totalt med 2 % under skadeundersökningsperioden. Importpriserna sjönk med 11 % under perioden 2012–2013, låg kvar på samma nivå under 2014 och steg med 9 % under översynsperioden.

               (92)

               Kommissionen fastställde prisunderskridandet för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren under översynsperioden genom att jämföra

                           —

                           de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp som unionstillverkarna tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, och

                           —

                           motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (dvs. inklusive omkostnader, försäkringar och frakt), med lämpliga justeringar för antidumpningstullar och andra tullar och kostnader efter import.

               (93)

               Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som procentandel av unionsindustrins genomsnittliga viktade pris under översynsperioden. Det visade att det inte förelåg något prisunderskridande för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren under översynsperioden, även om man inte tar hänsyn till antidumpningstullarna. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren svarade dock endast för mellan 2 % och 7 % av den totala kinesiska tillverkningskapaciteten, även om den stod för 100 % av importen från Kina under översynsperioden.

         4.4   Import från andra tredjeländer

               (94)

               Importen till unionen från andra tredjeländer än det berörda landet utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 4

                  Marknadsandel – Andra tredjeländer

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Import (ton)

                           0–300

                           0–500

                           0–400

                           0–300

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              582

                              256

                              132

                           Marknadsandel (%)

                           0–1

                           1–2

                           0–1

                           0–1

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              543

                              217

                              109

                              Källa: Eurostat.

               (95)

               Marknadsandelen för importen från tredjeländer utgjorde som mest 2 % under skadeundersökningsperioden och mindre än 1 % under översynsperioden.

         4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

   4.5.1   Allmänna anmärkningar

               (96)

               I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Kommissionen utvärderade dessa indikatorer på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna.

         4.5.2   Skadeindikatorer

   4.5.2.1   Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

               (97)

               Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 5

                  Marknadsandel – Andra tredjeländer

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Tillverkning (ton)

                           38 000 –58 000

                           33 000 –53 000

                           34 000 –54 000

                           35 000 –55 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                           Tillverkningskapacitet (i ton)

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Kapacitetsutnyttjande (%)

                           70–90

                           65–85

                           65–85

                           65–85

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (98)

               Tillverkningsvolymen minskade med 10 % under perioden 2012–2013 och ökade sedan något från 2014 till översynsperioden. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 6 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning i tillverkningen förklaras av en minskning på mellan 30 % och 40 % av exportvolymerna under skadeundersökningsperioden, som endast delvis kompenserats av ökad försäljningen på hemmamarknaden, som framgår av tabell 6.

               (99)

               Tillverkningskapaciteten var oförändrad under hela skadeundersökningsperioden.

         4.5.2.2   Försäljningsvolym, marknadsandel och företagsintern användning

               (100)

               Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 6

                  Försäljningsvolym och marknadsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

                           11 500 –17 500

                           12 500 –18 500

                           14 000 –20 000

                           15 000 –21 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              107

                              118

                              123

                           Unionsindustrins marknadsandel (%)

                           84–96

                           84–96

                           84–96

                           85–97

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Källa: Svar på frågeformulär och uppgifter från Eurostat.

               (101)

               Unionsindustrin lyckades anpassa sig till den ökade förbrukningen i unionen genom att öka sin försäljningsvolym kontinuerligt och totalt med 23 % under skadeundersökningsperioden.

               (102)

               Eftersom försäljningsvolymen tätt följde den utveckling som konstaterats för unionens förbrukning var unionsindustrins marknadsandel oförändrad under perioden 2012–2014 och den ökade endast med 1 % under översynsperioden.

               (103)

               Den företagsinterna användningen, som var praktiskt taget konstant under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabellen nedan, påverkade inte den utveckling som konstaterats för tillverkning och kapacitetsutnyttjande.

                  Tabell 7

                  Företagsintern användning

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Företagsintern användning (ton)

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Källa: Svar på frågeformulär.

         4.5.2.3   Tillväxt

               (104)

               Unionsindustrins försäljningsvolym på hemmamarknaden följde tätt utvecklingen för den inhemska förbrukningen och ökade totalt med 23 % under skadeundersökningsperioden. Detta innebär att unionsindustrin behöll en stabil marknadsandel under hela skadeundersökningsperioden.

         4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

               (105)

               Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 8

                  Sysselsättning och produktivitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Antal anställda

                           0–100

                           0–100

                           0–100

                           0–100

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              101

                              103

                           Produktivitet (ton/anställd)

                           500–1 500

                           500–1 500

                           500–1 500

                           500–1 500

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              91

                              91

                              91

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (106)

               Antalet anställda inom unionsindustrin var nästan oförändrat under hela skadeundersökningsperioden. På grund av den minskade tillverkningen och den stabila sysselsättningen minskade produktiviteten under skadeundersökningsperioden.

               (107)

               Undersökningen visade att, på grund av den höga graden av automatisering, skulle det inte vara möjligt för unionsindustrin att minska antalet anställda i proportion till minskningen av tillverkningen.

         4.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

               (108)

               Såsom anges i skäl 45, visade undersökningen att importen till unionsmarknaden av natriumglukonat från Kina fortsatte till dumpade priser.

               (109)

               Unionsindustrin kunde dra nytta av de gällande antidumpningsåtgärderna och började återhämta sig från tidigare dumpning. Den ökade sin försäljningsvolym med 23 % och sin marknadsandel med 1 % under skadeundersökningsperioden. Återhämtningen från tidigare dumpning kan dock inte anses ha befästs, särskilt med tanke på lönsamhetens utveckling som behandlas i skäl 123. Lönsamheten var fortfarande negativ under 2012 och 2013 och blev positiv först under översynsperioden.

         4.5.2.6   Priser och faktorer som påverkar priserna

               (110)

               Unionstillverkarnas viktade genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 9

                  Försäljningspriser i unionen och tillverkningskostnad per enhet

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton)

                           740–810

                           730–800

                           700–770

                           700–770

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              94

                              95

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (111)

               Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser sjönk med 5 % under skadeundersökningsperioden. Priserna sjönk kontinuerligt under perioden 2012–2014 och steg endast svagt under översynsperioden.

               (112)

               Unionsindustrins tillverkningskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 10

                  Tillverkningskostad per enhet

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              98

                              86

                              80

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (113)

               Under skadeundersökningsperioden sjönk tillverkningskostnaderna per enhet med 20 %. Detta berodde delvis på lägre priser på råvaror, vilket beskrivs närmare i skäl 114, och delvis på kostnadsbesparingar som ledde till en minskning av olika komponenter i den totala tillverkningskostnaden. Framförallt sjönk underhållskostnaderna drastiskt under skadeundersökningsperioden.

               (114)

               Beroende på graden av integration i tillverkningsprocessen, använde sig unionens tillverkare av antingen majs eller majsbaserad glukossirap som huvudsaklig råvara. Eftersom dessa råvaror utgör en viktig komponent i tillverkningskostnaden svarade prissänkningen på dem för mellan 25 % och 35 % av minskningen i tillverkningskostnaden under skadeundersökningsperioden. En prisökning på majs eller majsbaserad glukossirap skulle därför omedelbart kunna vända den förbättrade situation för unionsindustrin som blivit följden av den lägre tillverkningskostnaden.

               (115)

               Den lägre tillverkningskostnaden ledde endast till en liten sänkning av de genomsnittliga försäljningspriserna per enhet på 5 % under skadeundersökningsperioden, eftersom unionsindustrin fortfarande höll på att återhämta sig från förlusterna under tidigare perioder till följd av tidigare dumpning.

         4.5.2.7   Arbetskraftskostnader

               (116)

               Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 11

                  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              104

                              107

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (117)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom arbetskraftskostnaderna i alla händelser endast utgör en liten del av tillverkningskostnaderna, kan detta inte anses vara någon meningsfull indikator för analysen av unionsindustrins ekonomiska situation.

         4.5.2.8   Lager

               (118)

               Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 12

                  Lager

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Utgående lager (i ton)

                           4 000 –8 000

                           3 000 –7 000

                           1 000 –5 000

                           1 000 –5 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              89

                              47

                              43

                           Utgående lager i procent av tillverkningen (%)

                           8–16

                           8–16

                           2–11

                           2–10

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              51

                              46

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (119)

               Lagernivåerna sjönk med 54 % under skadeundersökningsperioden.

               (120)

               Under översynsperioden konstaterades lagren ligga på normala nivåer.

         4.5.2.9   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

               (121)

               Unionsindustrins lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 13

                  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           ÖP

                           Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

                           – 20–0

                           – 15–+ 5

                           – 10–+ 10

                           – 5–+ 15

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              101

                              111

                              118

                           Kassaflöde (i euro)

                           – 3 400 000 -1 400 000

                           – 1 600 000 -+ 400 000

                           700 000 -2 700 000

                           1 200 000 -3 200 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              182

                              284

                              309

                           Investeringar (i euro)

                           300 000 –1 000 000

                           100 000 –800 000

                           100 000 –700 000

                           0–600 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              66

                              56

                              35

                           Räntabilitet (%)

                           – 20–0

                           – 20–0

                           – 10–+ 10

                           0–20

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              111

                              122

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (122)

               Kommissionen fastställde unionstillverkarnas lönsamhet genom att uttrycka nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen av den försäljningen.

               (123)

               Unionsindustrin gick med förlust under de två första åren av skadeundersökningsperioden och var endast nära ett nollresultat 2014. Det var inte förrän under översynsperioden som lönsamheten nådde en nivå nära, men fortfarande under, den målvinst som användes i den ursprungliga undersökningen. Det bör framhållas att denna sena förbättring berodde på lägre tillverkningskostnader, som i sin tur i stor utsträckning berodde på den gynnsamma prisutvecklingen för majs och majsbaserad glukossirap, som nämns i skäl 114. Eventuella prisökningar på dessa råvaror, som omfattas av prisfluktuationer beroende på klimat och skördar, kan därför omedelbart vända den lönsamhet som nyligen åstadkommits.

               (124)

               Kassaflödet, som är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet, var negativt under de två första åren och blev inte positivt förrän under andra halvan av skadeundersökningsperioden.

               (125)

               Det förbättrade kassaflödet uppstod dock delvis på bekostnad av investeringarna, som minskade med 65 % under skadeundersökningsperioden och som var nästan försumbara jämfört med bruttovärdet av de kapitaltillgångar som använts för att tillverka den berörda produkten. Det förbättrade kassaflödet var också resultatet av den förbättrade lönsamheten som, såsom förklaras i skäl 123, till stor del berodde på den gynnsamma prisutvecklingen för majs och majsbaserad glukossirap. Eventuella prisökningar på dessa råvaror, som omfattas av prisfluktuationer beroende på klimat och skördar, kan därför omedelbart vända den förbättrade kassaflödessituationen.

               (126)

               Det bör också noteras att de låga nivåerna när det gäller investeringar och underhållskostnader (se skäl 113), även om de temporärt förbättrar kassaflödet och lönsamheten, inte är hållbara på lång sikt eftersom de i slutändan kommer att leda till försämrade tillverkningsanläggningar. Detta kan i sista hand inverka på tillverkningskostnaderna och effektiviteten i tillverkningsprocessen. I alla händelser kan de nödvändiga investeringarna och underhållskostnaderna endast skjutas upp till senare med en försenad negativ effekt på kassaflödet och lönsamheten.

               (127)

               Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den var negativ under de första två åren av skadeundersökningsperioden och blev positiv först under översynsperioden. Eftersom räntabiliteten och lönsamheten är högt korrelerade skadeindikatorer, var den förbättrade räntabiliteten ett direkt resultat av den förbättrade lönsamheten. Den förbättrade räntabiliteten var därför också till stor del resultatet av den gynnsamma prisutvecklingen för majs och majsbaserad glukossirap, såsom nämns i skäl 123. Eventuella prisökningar på dessa råvaror, som omfattas av prisfluktuationer beroende på klimat och skördar, kan därför omedelbart försämra den förbättrade räntabilitet som nyligen uppnåtts.

               (128)

               Unionsindustrin har tillfört ett absolut minimum av nytt kapital när det gäller natriumglukonatverksamheten, genom att minska sina investeringar till nästan försumbara belopp, vilket nämns i skälen 125 och 126. Därför gick det inte att analysera förmågan att anskaffa kapital.

         4.5.3   Slutsats om skada

               (129)

               Försäljningsvolymen och marknadsandelen utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden då unionsindustrin lyckades anpassa sig till ökningen i förbrukningen. Detta hindrade dock inte att tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet minskade under skadeundersökningsperioden.

               (130)

               De skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat (lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet) var negativa eller i bästa fall nära noll under de tre första åren av skadeundersökningsperioden och blev positiva först under översynsperioden, med undantag för kassaflödet som blev positivt redan 2014.

               (131)

               Den positiva utvecklingen när det gäller lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet kan dock inte anses vara stabil, eftersom den inträffade först i slutet av skadeundersökningsperioden (kassaflöde) och under översynsperioden (lönsamhet och räntabilitet). Dessutom berodde den positiva nivån för alla tre indikatorerna under översynsperioden till stor del på de minskade kostnaderna för de viktigaste råvarorna (majs och majsbaserad glukossirap), som är föremål för fluktuationer, vilket nämns i skälen 123, 125 och 127, och besparingar när det gäller kapitalinvesteringar och underhållskostnader som inte är hållbara på lång sikt (se skäl 126). Den lönsamhet som uppnåddes under översynsperioden var dessutom fortfarande lägre än den målvinst som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

               (132)

               Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin börjat återhämta sig från tidigare dumpning under översynsperioden och att den inte har lidit väsentlig skada under översynsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Undersökningen visade dock också att unionsindustrins ekonomiska resultat var otillräckliga för att säkerställa långsiktig lönsamhet.

         4.6   Sannolikhet för återkommande skada

               (133)

               För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer beaktades flera faktorer, närmare bestämt tillverkningskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, de kinesiska exporterande tillverkarnas exportvolymer till andra tredjelandsmarknader, priserna på den kinesiska exporten till andra tredjelandsmarknader, priserna på den kinesiska hemmamarknaden, unionsmarknadens attraktionskraft och resultaten av den ursprungliga undersökningen.

               (134)

               Såsom konstateras i skäl 51 uppgick den outnyttjade kinesiska kapaciteten till mellan 600 000 och 700 000 ton under översynsperioden, vilket är cirka 30 gånger så mycket som förbrukningen i unionen, som uppgick till mellan 16 000 och 22 000 ton. Även om en del av denna outnyttjade kapacitet skulle komma att användas för en potentiellt ökad efterfrågan i Kina eller i andra tredjeländer skulle, såsom anges i skäl 52, en betydande outnyttjad kapacitet fortfarande vara tillgänglig för export till unionen.

               (135)

               Såsom anges i skäl 54 ökade exportvolymerna från Kina till andra tredjeländer kraftigt. Exporten till andra tredjeländer ökade med 45 % mellan 2012 och 2014 uppgick den till ca 116 000 ton. Detta är mer än sex gånger unionens förbrukning under samma period.

               (136)

               Under översynsperioden var det genomsnittliga priset för Kinas export till andra tredjeländer mellan 20 % och 40 % lägre än unionsindustrins genomsnittliga pris, vilket konstateras i skäl 76. Beroende på vilken metod som används var, såsom fastställs i skälen 64 och 69, de kinesiska exporterande tillverkarnas dumpningsmarginaler till andra tredjeländer högre än 70 % eller minst ca 50 %. Med ledning av uppgifterna från den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren uppgick dumpningsmarginalen till 8,3 %, såsom anges i skäl 70.

               (137)

               Såsom konstateras i skälen 75 och 76 låg det genomsnittliga priset på unionsmarknaden mellan 27 % och 35 % högre än det genomsnittliga priset på hemmamarknaden i Kina och mellan 20 % och 40 % högre än det genomsnittliga kinesiska exportpriset till andra tredjelandsmarknader under översynsperioden. Prisnivåerna till andra tredjeländer för den enda samarbetsvilliga kinesiska exportören under översynsperioden var mellan 20 % och 30 % lägre än unionsindustrins prisnivåer.

               (138)

               Mot bakgrund av detta kan slutsatsen dras att unionsmarknaden är mycket attraktiv prismässigt sett jämfört med både den kinesiska hemmamarknaden och tredjelandsmarknader. Unionsmarknadens attraktionskraft bekräftas av att SKB ökat sin närvaro. Företaget har fördubblat sin exportvolym och ökat sin marknadsandel med 50 %, vilket konstateras i skäl 78.

               (139)

               Om åtgärderna skulle upphävas är det därför sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att återuppta sin export eller börja exportera betydande kvantiteter till unionen till dumpade priser, som sannolikt skulle underskrida unionsindustrins priser (med mellan 20 % och 40 % att döma av den prissättning som konstaterats för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i andra tredjeländer). Det är troligt att prissättningen skulle vara densamma som eller liknande den som konstaterats i andra tredjeländer, eftersom detta skulle göra det möjligt för de kinesiska exporterande tillverkarna att (åter)vinna marknadsandelar på unionsmarknaden. Framförallt är natriumglukonat en råvara för vilken priset är den långt viktigaste och mest avgörande faktorn.

               (140)

               För att bedöma den sannolika inverkan på unionsindustrins situation av ökade volymer av lågprisimport från Kina om åtgärderna skulle upphävas, analyserades även utvecklingen under den skadeundersökningsperiod som beaktades i den ursprungliga undersökningen. Det konstaterades att under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen underskred importen från Kina unionsindustrins försäljningspriser med mellan 13 % och 29 %. Importvolymen från Kina ökade med 77 % under den skadeundersökningsperiod som beaktades i den ursprungliga undersökningen, vilket i absoluta termer motsvarade en ökning med 1 774 ton (från 2 291 ton 2005 till 4 095 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen). Denna ökning ansågs vara betydande och ledde framför allt till en minskning av lönsamheten för unionsindustrin med 80 % liksom en minskning av dess försäljningsvolym med 20 %. På grundval av detta konstaterades vid den ursprungliga undersökningen att unionsindustrin lidit väsentlig skada.

               (141)

               I det sannolika scenariot att betydande importvolymer från Kina till låga dumpade priser skulle komma in på unionsmarknaden om åtgärden skulle upphävas, är det troligt att unionen kommer att reagera på ett liknande sätt som konstaterades vid den ursprungliga undersökningen och att ökade importvolymer från Kina till priser som är betydligt lägre än unionsindustrins priser därför kommer att ha liknande effekter som i den ursprungliga undersökningen. Med tanke på den mycket priskänsliga marknaden för denna produkt och de betydligt lägre prisnivåerna på andra tredjelandsmarknader, är det troligt att unionen skulle tvingas att minska sina försäljnings- och tillverkningsvolymer och sänka sina priser, vilket skulle inverka negativt på lönsamheten. Denna produkts priskänslighet skulle förvärra effekterna av en eventuell prispress på unionsmarknaden. Därför skulle den förbättring för unionsindustrin som konstaterades först under översynsperioden raderas och unionsindustrins ekonomiska situation skulle troligen försämras kraftigt.

               (142)

               En annan indikation på den potentiella effekten av en ökning av lågprisimporten från Kina på unionsindustrin om åtgärderna skulle upphävas är den situation som unionsindustrin står inför när det gäller dess export till andra tredjeländer. I dessa länder, där inga antidumpningsåtgärder är i kraft och där importen från Kina konstaterats vara dumpad, minskade unionsindustrins exportvolymer med mellan 30 % och 40 %.

               (143)

               På grundval av ovanstående, drog kommissionen slutsatsen att det är mycket sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas.

         5.   UNIONENS INTRESSE

               (144)

               I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett införande av antidumpningsåtgärder för import av natriumglukonat med ursprung i Kina efter resultaten i denna översyn vid giltighetstidens utgång inte skulle ligga i unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas, användarnas och grossisternas intressen. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

         5.1   Unionsindustrins intresse

               (145)

               Unionsindustrins ekonomiska situation förbättrades efter införandet av antidumpningsåtgärder 2010.

               (146)

               Undersökningen visade dock att unionsindustrin fortfarande är sårbar, såsom anges i skälen 131 och 132.

               (147)

               Om åtgärderna skulle upphävas är det därför troligt att skadan skulle återkomma, eftersom unionsindustrin kommer att förlora kunder och stå inför en prispress som gynnar de kinesiska exporterande tillverkare som förväntas öka importvolymerna till låga dumpade priser. En liknande situation har konstaterats i andra tredjeländer, vilket nämns i skäl 142.

               (148)

               Om åtgärderna bibehålls kommer dock unionsindustrin att kunna fortsätta sin återhämtning från tidigare dumpning och befästa sin situation.

         5.2   Icke-närstående importörers intresse

               (149)

               Inledningsvis kontaktades fyra kända icke-närstående importörer. Två besvarade frågeformuläret. De svarade för mellan 30 % och 50 % av importen från Kina under översynsperioden och stödde inte åtgärderna.

               (150)

               Det konstaterades att natriumglukonat utgjorde mindre än 5 % deras omsättning. Dessutom var båda importörerna lönsamma totalt sett liksom när det gäller deras natriumglukonatverksamhet.

               (151)

               På grundval av detta ansåg kommissionen att de eventuella verkningarna av fortsatta åtgärder för importörerna kommer att vara begränsade.

         5.3   Användarnas intresse

               (152)

               Frågeformulär sändes till åtta kända användare. Endast en användare som inte var positiv till åtgärderna svarade.

               (153)

               Under översynsperioden importerade inte den samarbetsvilliga användaren från Kina, eftersom den köpte sitt natriumglukonat uteslutande från en av unionstillverkarna. För denna användare utgjorde natriumglukonat mindre än 5 % av kostnaderna för att tillverka slutprodukten innehållande natriumglukonat. Dessutom svarade natriumglukonatverksamheten för mindre än 20 % av företagets totala omsättning under översynsperioden. Denna användare konstaterades också totalt sett ha en lönsamhet. Mot bakgrund av de begränsade verkningar som prisfluktuationer för natriumglukonat kan ha på tillverkningskostnaden väntas de eventuella verkningarna av fortsatta åtgärder för denna användare vara begränsade.

               (154)

               Med tanke på slutsatsen när det gäller den samarbetsvilliga användaren och det begränsade samarbetet från användarnas sida, drog kommissionen slutsaten att de eventuella verkningarna för användarna av fortsatta åtgärder kommer att vara begränsade.

         5.4   Grossisternas intresse

               (155)

               Fem grossister gav sig till känna genom att lämna in svar på frågeformuläret. Tre av dem stödde åtgärderna, medan de två övriga inte uttryckte någon ståndpunkt. Alla fem grossisterna köpte natriumglukonat från en unionstillverkare och importerade inte den berörda produkten från Kina. Verksamheten med natriumglukonat svarade för en försumbar del av den totala omsättningen för alla företagen under skadeundersökningsperioden.

               (156)

               På grundval av detta ansåg kommissionen att de eventuella verkningarna av fortsatta åtgärder för grossisterna förmodligen kommer att vara försumbara.

         5.5   Slutsats om unionens intresse

               (157)

               Mot denna bakgrund fastslog kommissionen att det inte fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna beträffande import av natriumglukonat med ursprung i Kina.

         6.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

   6.1   Åtgärder

               (158)

               Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Ingen av parterna inkom med synpunkter efter meddelandet av uppgifter.

               (159)

               Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av natriumglukonat med ursprung i Kina, som infördes genom kommissionens förordning (EU) nr 377/2010 (7), bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

         6.2   Särskild övervakning

               (160)

               I syfte att minimera riskerna för kringgående på grund av de stora skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt.

               (161)

               Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

               (162)

               Om exportvolymen från de företag som beviljats en lägre individuell tullsats skulle öka väsentligt efter införandet av åtgärderna i fråga, skulle en sådan volymökning i sig kunna betraktas som en förändring i handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. En sådan undersökning kan bland annat omfatta behovet att avlägsna individuella tullsatser och som ett resultat av det införande av en landsomfattande tull.

               (163)

               Denna förordning är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av natriumglukonat med CUS-nummer (Customs Union and Statistics) 0023277-9 och CAS-nummer (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2918 16 00 (Taric-nummer 2918160010), med ursprung i Folkrepubliken Kina.
   2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

               Företag

               Slutgiltig antidumpningstull (%)

               Taric-tilläggsnummer

               Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

               5,6

               A972

               Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

               27,1

               A973

               Alla övriga företag

               53,2

               A999

         3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (volym) natriumglukonat som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas.
   4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 965/2010 av den 25 oktober 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 282, 28.10.2010, s. 24).

      (3)  EUT C 47, 10.2.2015, s. 3.

      (4)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51). Denna förordning har kodifierats genom grundförordningen.

      (5)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 355 27.10.2015, s. 18).

      (6)  https://www.prlog.org/12459353-sodium-gluconate-producers-in-china-see-sharp-increase-in-exports-in-2014.html

      (7)  Kommissionens förordning (EU) nr 377/2010 av den 3 maj 2010 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 111, 4.5.2010, s. 5).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1138/2014 av den 27 oktober 2014 om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,3(4)-beta-glukanas framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertillsats för suggor (innehavare av godkännandet: Adisseo France S.A.S.)  Text av betydelse för EES

text:
               28.10.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 307/30

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1138/2014
   av den 27 oktober 2014
   om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,3(4)-beta-glukanas framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertillsats för suggor (innehavare av godkännandet: Adisseo France S.A.S.)
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               I enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,3(4)-beta-glukanas framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536. Ansökan åtföljdes av de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

               (2)

               Ansökan gäller godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,3(4)-beta-glukanas framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertillsats för suggor i kategorin ”zootekniska tillsatser”.

               (3)

               Ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,3(4)-beta-glukanas framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 godkändes för tio år för fjäderfä, avvanda smågrisar och slaktsvin genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 290/2014 (2).

               (4)

               Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 20 maj 2014 (3) att preparatet av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,3(4)-beta-glukanas framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

               (5)

               Myndigheten fastställde också att resultaten av metaanalysen visade att när suggors diet kompletterades med den rekommenderade dosen av tillsatsen ledde det till en statistiskt signifikant mindre förlust av suggornas kroppsvikt under diperioden, utan att de övriga utvärderade parametrarna påverkades. Myndigheten ifrågasatte den minskade viktförlusten på grund av att den saknade biologisk/fysiologisk betydelse, men eftersom den bedömdes vara en betydande zooteknisk parameter ansågs det att de in vivo-studier som gjorts uppfyller villkoren för dokumentation av effektiviteten i digivande suggor.

               (6)

               Bedömningen av preparatet av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) och endo-1,3(4)-beta-glukanas (EC 3.2.1.6) framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

               (7)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Godkännande
   Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2014.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 290/2014 av den 21 mars 2014 om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,3(4)-beta-glukanas framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertillsats för fjäderfä, avvanda smågrisar och slaktsvin samt om ändring av förordningarna (EG) nr 1259/2004, (EG) nr 943/2005, (EG) nr 1206/2005 och (EG) nr 322/2009 (innehavare av godkännandet: Adisseo France S.A.S.) (EUT L 87, 22.3.2014, s. 84).

      (3)  The EFSA Journal, vol. 12(2014):6, artikelnr 3722.

      BILAGA

                  Tillsatsens identifieringsnummer

                  Namn på innehavaren av godkännandet

                  Tillsats

                  Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

                  Djurart eller djurkategori

                  Högsta ålder

                  Lägsta halt

                  Högsta halt

                  Övriga bestämmelser

                  Godkännandet gäller till och med

                  Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

                     Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

                  4a1604i

                  Adisseo France S.A.S.

                  Endo-1,3(4)-beta-glukanas
                  EC 3.2.1.6
                  Endo-1,4-beta-xylanas
                  EC 3.2.1.8

                     Tillsatsens sammansättning

                  Preparat av endo-1,3(4)-beta-glukanas och endo-1,4-beta-xylanas framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536. Minsta aktivitet:

                              —

                              Fast form: endo-1,3(4)-beta-glukanas 30 000 VU/g (1) och endo-1,4-beta-xylanas 22 000 VU/g.

                              —

                              Flytande form: endo-1,3(4)-beta-glukanas 7 500 VU/ml och endo-1,4-beta-xylanas 5 500 VU/ml.

                     Beskrivning av den aktiva substansen

                  Endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,3(4)-beta-glukanas framställt av Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536.

                     Analysmetod
                      (2)

                  Bestämning av endo-1,3(4)-beta-glukanasaktivitet:

                              —

                              Viskosimetrisk metod baserad på minskad viskositet genom verkan av endo-1,3(4)-beta-glukanas på det glukanhaltiga substratet (kornbetaglukan) vid pH 5,5 och 30 °C.

                        Bestämning av endo-1,4-beta-xylanasaktivitet:

                              —

                              Viskosimetrisk metod baserad på minskad viskositet genom verkan av endo-1,4-beta-xylanas på det xylanhaltiga substratet (vetearabinoxylan).

                  Suggor

                  —

                  Endo-1,3(4)-beta-glukanas 1 500 VU
                  Endo-1,4-beta-xylanas 1 100 VU

                  —

                              1.

                              Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid pelletering.

                              2.

                              För användning på suggor från en vecka före grisning och under hela diperioden.

                              3.

                              Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vidzlhantering.

                  17 november 2024

         (1)  1 VU (viscosimetry unit) motsvarar den mängd enzym som hydrolyserar substratet (kornbetaglukan respektive vetearabinoxylan) och minskar lösningens viskositet, så att den relativa fluiditeten ändras med 1 (dimensionslös enhet)/min vid pH 5,5 och 30 °C.

         (2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports