title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014 av den 16 december 2014 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina

text:
               23.12.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 367/22

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1379/2014
   av den 16 december 2014
   om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 15, och av förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2), särskilt artiklarna 9.4 och 11.3, och
   av följande skäl:
   A.   FÖRFARANDE

   1.   Gällande åtgärder

               (1)

               Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 och 7019 31 00 med ursprung i Folkrepubliken Kina.

         2.   Inledande av antisubventionsundersökningen

               (2)

               Den 12 december 2013 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande av antisubventionsförfarandet) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att ett antisubventionsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) (4).

               (3)

               Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som lämnats in den 28 oktober 2013 av European Glass Fibre Producers Association (APFE) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att det förekommit subventionering av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament och för att detta vållat väsentlig skada, och kommissionen ansåg att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

               (4)

               I enlighet med artikel 10.7 i förordning (EG) nr 597/2009 (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen) underrättade kommissionen innan undersökningen inleddes de kinesiska myndigheterna om att den mottagit en korrekt underbyggd framställning enligt vilken subventionerad import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament i Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. Kommissionen bjöd in de kinesiska myndigheterna till samråd i syfte att klargöra situationen beträffande klagomålet och för att uppnå en ömsesidigt godtagbar lösning.

               (5)

               De kinesiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd, som därefter hölls den 5 december 2013. Vid samrådet fann man ingen lösning som kunde godtas av båda parter. Kommissionen beaktade dock kommentarerna från de kinesiska myndigheterna om de ordningar som beskrivs i klagomålet. Efter samrådet lämnade de kinesiska myndigheterna in en skriftlig inlaga den 9 december 2013.

               (6)

               De kinesiska myndigheterna erbjöds ytterligare samråd om andra stödordningar som identifierats under undersökningens gång. De kinesiska myndigheterna avböjde dock erbjudandet eftersom de hävdade att de inte hade fått tillräckliga upplysningar om dessa ordningar.

         3.   Parallell begäran om en partiell interimsöversyn av de gällande antidumpningsåtgärderna

               (7)

               Kommissionen mottog en begäran om inledande av en partiell interimsöversyn av de gällande antidumpningsåtgärderna (5) begränsad till undersökning av skada i enlighet med artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad den grundläggande antidumpningsförordningen). Begäran lämnades in den 28 oktober 2013, även denna gång av APFE, såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament.

               (8)

               Kommissionen fastslog att det fanns tillräcklig bevisning för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn genom ett tillkännagivande om inledande av partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen, som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (nedan kallat tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder) (6) den 18 december 2013.

               (9)

               En exporterande tillverkare hävdade att de gällande åtgärder som införts genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 är ogiltiga vad dem anbelangar och att den aktuella översynen av de gällande åtgärder som införts genom den förordningen därför borde avslutas. Den exporterande tillverkaren hävdade att de gällande åtgärderna strider mot WTO:s antidumpningavtal eftersom den vägrades individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i den grundläggande antidumpningsundersökningen på grund av att den existerade vid tidpunkten för antagandet av förordningen. Till stöd för sitt påstående hänvisade den exporterande tillverkaren till rapporten från WTO:s överprövningsorgan av den 28 juli 2011 i ärende DS397 (7).

               (10)

               Artikel 9.5 i den grundläggande antidumpningsförordningen ändrades efter rapporten från WTO:s överprövningsorgan av den 28 juli 2011 i ärende DS397. (8) Ändringen gäller alla undersökningar som inletts innan förordningen trädde i kraft den 6 september 2012. När det gäller de exporterande tillverkare som omfattas av de åtgärder som redan var i kraft före det datumet offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande den 23 mars 2012 (9), där den uppmanade alla exporterande tillverkare i länder som inte är marknadsekonomier att begära en översyn om de ansåg att de åtgärder de omfattas av borde ses över i ljuset av ovannämnda rapport från WTO:s överprövningsorgan. Genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 nämns uttryckligen i detta tillkännagivande. Kommissionen mottog ingen begäran från denna exporterande tillverkare och tillverkaren begärde inte heller en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen.

               (11)

               De gällande åtgärdernas giltighet ifrågasätts därför inte och påståendet avvisas.

         4.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod för båda undersökningarna

               (12)

               Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från den 1 januari 2010 till undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

               (13)

               I de skadeanalyser som gjorts inom ramen för både antisubventionsundersökningen och den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärder användes samma definitioner av unionsindustrin, representativa unionstillverkare och undersökningsperiod, och om inget annat anges var de slutsatser som drogs i analyserna identiska. Detta ansågs lämpligt för att effektivisera skadeanalysen och för att kunna dra konsekventa slutsatser i båda undersökningarna. Kommentarer om skadeaspekter som framförts i samband med någon av undersökningarna har därför beaktats vid båda.

         5.   Parter som berörs av undersökningarna

               (14)

               I båda tillkännagivandena om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i båda undersökningarna. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta.

               (15)

               Berörda parter hade möjlighet att lämna synpunkter om inledandet av båda undersökningarna och att begära att få bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för generaldirektoratet för handel.

         6.   Stickprovsförfarande

               (16)

               Kommissionen meddelade i båda tillkännagivandena om inledande att den kan besluta att göra urval och endast låta ett begränsat antal exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer och unionstillverkare ingå i undersökningen i enlighet med artikel 17 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 27 i den grundläggande antisubventionsförordningen.

         6.1   Urval av unionstillverkare för båda undersökningarna

               (17)

               I båda tillkännagivandena om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov med unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktionen i unionen samt försäljningsvolymerna på unionsmarknaden av en likadan produkt under översynsperioden samt geografisk spridning. Urvalet bestod av tre unionstillverkares anläggningar i Belgien, Frankrike och Slovakien (10), som står för ungefär 52 % unionens totala produktion och för 49 % av den totala försäljningen på unionsmarknaden. Stickprovet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

               (18)

               Under undersökningarna hävdade de kinesiska myndigheterna att en annan stickprovsmetod hade använts för unionstillverkarna i den ursprungliga antidumpningsundersökningen än i de nuvarande undersökningarna, utan motivering. De kinesiska myndigheterna hävdade i) att kommissionen redan hade gjort ett urval innan undersökningarna inleddes och alltså redan hade beslutat att ett stickprov var nödvändigt, ii) att i den ursprungliga undersökningen måste alla parter som ville ingå i stickprovet lämna upplysningar till kommissionen inom 15 dagar från inledandet, medan de tillverkare som redan ingick i urvalet i detta fall inte var skyldiga att göra detta, iii) att de parter som ville ingå i stickprovet inte fick information i något av tillkännagivandena om inledande om vilka uppgifter de måste lämna för att få ingå i stickprovet, och att ingen information om vilka tillverknings- och försäljningsvolymer de tillverkare som ingick i stickprovet stod för hade lämnats, och iv) att urvalskriteriet ”detta urval har gjorts på grundval av största representativa produktionsvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande” inte anges i artikel 17 i den grundläggande antidumpningsförordningen och att ett urval som gjorts på denna grundval inte överensstämmer med denna artikel.

               (19)

               Kommissionen förklarade i båda tillkännagivandena om inledande att den med tanke på det stora antalet unionstillverkare och för att kunna slutföra undersökningen i tid beslutade att göra ett stickprov och samtidigt föreslog ett preliminärt urval. Samma metod, dvs. stickprov, användes i den föregående undersökningen. Kommissionen ändrade inte metoden genom att använda det preliminära urvalet, utan kunde helt enkelt arbeta mer effektivt eftersom den sparade tid samtidigt som rätten till försvar beaktades fullständigt. Kommissionen gav faktiskt andra unionstillverkare som ansåg att de borde ingå i urvalet eller andra berörda parter som ville lämna in andra relevanta upplysningar med avseende på stickprovet möjlighet att kontakta kommissionen. Eventuella synpunkter skulle beaktas i det slutliga urvalet. Eftersom kommissionen inte mottog några synpunkter på det föreslagna urvalet bekräftades det preliminära urvalet. När det gällde det andra påståendet hade de tillverkare som provisoriskt valts ut för att ingå i stickprovet fyllt i standardformuläret, som innehåller nödvändiga upplysningar för att kommissionen ska kunna göra ett preliminärt urval. Standardformuläret och svaren har funnits tillgängliga för kontroll i den icke-konfidentiella akten. När det gällde det tredje påståendet uppmanades de parter som ville ingå i urvalet att kontakta kommissionen inom 15 dagar från offentliggörandet av båda meddelandena om inledande och de hade också möjlighet att läsa de icke-konfidentiella handlingarna, där standardformulären ingick. Standardformulären innehöll uppgifter om produktions- och försäljningsvolymer. Det fjärde påståendet är också ogrundat eftersom det i artikel 17.1 i den grundläggande antidumpningsförordningen tydligt hänvisas till den största representativa volym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande.

               (20)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade de kinesiska myndigheterna sina påståenden om det påstådda procedurfelet i valet av de unionstillverkare som skulle ingå i stickprovet före båda inledandena och betonade att i) kommissionens motivering att tidsfristerna för undersökningarna måste följas inte håller eftersom det i artikel 17.2 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 27.2 i den grundläggande antisubventionsförordningen tydligt anges att stickprov ska göras efter inledandet av båda undersökningarna och att synpunkter ska lämnas inom tre veckor från båda inledandena, ii) ett preliminärt urval är diskriminerande eller icke-objektivt och har avskräckt andra unionstillverkare från att ge sig till känna, och iii) att kommissionen inte gav de andra unionstillverkarna en tidsfrist på tre veckor för att ge sig till känna.

               (21)

               I artikel 17.2 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 27.2 i den grundläggande antisubventionsförordningen anges att ”urvalet ska helst göras i samråd med de berörda parterna och med deras samtycke, under förutsättning att dessa parter inom tre veckor efter det att undersökningen inletts givit sig till känna och lämnat tillräckliga uppgifter för att ett representativt stickprov ska kunna göras”. När det gäller det första påståendet finns det ingenting i den grundläggande antidumpningsförordningen eller den grundläggande antisubventionsförordningen som hindrar kommissionen att vid tidpunkten för inledandet av ett preliminärt urval föreslå vilka parter som ska uppmanas att lämna synpunkter. Med tanke på att unionstillverkarna (eller åtminstone många av dem) stöder klagomålet och de uppgifter som lämnats i standardformulären, hade kommissionen den nödvändiga informationen till sitt förfogande för att kunna göra ett preliminärt urval i inledandeskedet. Denna kunskap gör att urvalet av unionstillverkarna skiljer sig från det urval som gjordes av exporterande tillverkare. När det gäller det andra och det tredje påståendet anges i tillkännagivandet om inledande att de unionstillverkare som anser att de bör ingå i urvalet måste kontakta kommissionen inom 15 dagar. Kommissionen förstår inte hur detta skulle kunna utgöra en överträdelse av grundförordningen eller hur det kan anses vara diskriminerande eller icke-objektivt, och ännu mindre avskräckande.

               (22)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att urvalet inte är representativt eftersom inget företag med betydande tillverkning för eget behov ingick och en del av den inhemska industrin därför helt enkelt inte har bedömts.

               (23)

               Detta påstående avvisas eftersom unionstillverkarna i urvalet faktiskt hade försäljning för företagsintern användning. De kinesiska myndigheterna uppgav dessutom inte vilken unionstillverkare som borde ha tagits med i urvalet och vilken som borde ha undantagits.

               (24)

               En exporterande tillverkare hävdade att urvalet av unionstillverkare inte var representativt eftersom ingen av unionstillverkarna i urvalet tillverkade/sålde mattor i huggen glasfiber.

               (25)

               Det stämmer att de tre unionstillverkares anläggningar som ingick i urvalet inte tillverkade mattor i huggen glasfiber, men de tillverkade däremot mattor av glasfiberfilament och andra huvudsakliga produkttyper. Dessa anläggningar ansågs därför vara representativa, även på grund av att de stod för omkring 52 % av den unionens totala tillverkning och 49 % av den totala försäljningen på unionsmarknaden och dessutom hade en god geografisk spridning. Det faktum att en av de många olika produkttyperna inte tillverkades av unionstillverkarna i urvalet ändrar inte denna slutsats.

         6.2   Urval av importörer för båda undersökningarna

               (26)

               För att besluta om ett stickprov var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i båda tillkännagivandena om inledande.

               (27)

               Stickprovsfrågeformuläret besvarades endast av två icke-närstående importörer och inget stickprovsförfarande var därför nödvändigt.

         6.3   Urval av exporterande tillverkare i Kina för båda undersökningarna

               (28)

               För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov uppmanade kommissionen alla exporterande producenter i Ryssland att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandena om inledande. Dessutom uppmanade kommissionen Kinas ständiga beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

               (29)

               Åtta exporterande producenter i det berörda landet tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 27.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen och artikel 17.1 i den grundläggande antidumpningsförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på tre av de exporterande tillverkarna, baserat på den största representativa importvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 27.2 i den grundläggande antisubventionsförordningen och artikel 17.2 i den grundläggande antidumpningsförordningen uppmanades alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter lämnades. Kommissionen beslutade därför att behålla det preliminära urvalet och alla berörda parter informerades om det slutgiltiga urvalet.

               (30)

               Urvalet består av följande exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare:

                           —

                           Chongqing Polycomp International Corporation (nedan kallad CPIC).

                           —

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (nedan kallad OCH) och dess närstående företag, Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd (nedan kallad NCH) och Changzhou Tianma Group Co., Ltd (nedan kallad Tianma). Dessa tre företag kallas nedan Jiangsu Changhai-koncernen.

                           —

                           Jushi Group Co., Ltd och dess närstående företag Jushi Group Chengdu Co., Ltd och Jushi Group Jiujiang Co., Ltd Dessa tre företag kallas nedan Jushi-koncernen.

               (31)

               Enligt svaren på frågeformuläret stod stickprovet för 78 % av den totala exportförsäljningsvolymen från Kina under undersökningsperioden.

         7.   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

               (32)

               Kommissionen sände frågeformulär till de kinesiska myndigheterna, alla kinesiska exporterande tillverkare som hade begärt detta samt till de unionstillverkare som ingick i urvalet och till de användar- och intresseorganisationer som hade gett sig till känna inom tidsfristerna i båda tillkännagivandena om inledande.

               (33)

               Svar på frågeformuläret mottogs från de kinesiska myndigheterna, de tre utvalda kinesiska exporterande tillverkarna, de tre utvalda unionstillverkarna samt från 14 användare och två icke-närstående importörer. Svaret från en av användarna var dock ofullständigt och kommissionen kunde därför inte göra en meningsfull analys av dessa uppgifter trots att den skickade flera påminnelser.

               (34)

               Glass Alliance Europe, en intresseorganisation som företräder glasindustrin, gav sig till känna som berörd part på sina medlemmars vägnar och lämnade in en ståndpunkt.

               (35)

               Skriftliga inlagor mottogs också från flera intresseorganisationer som företräder användare, särskilt Danish Wind Industry Association, Danish Plastics Federation och Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC) samt Siemens Wind Power AG.

               (36)

               Dessutom lämnade den kinesiska handelskammaren för import och export av lätta industriprodukter och hantverksprodukter (China Chamber of Commerce for Import/Export of Light Industrial products & Arts-Crafts, nedan kallad CCCLA) in synpunkter.

               (37)

               Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av subventionering, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 26 i den grundläggande antisubventionsförordningen genomfördes vid de kinesiska myndigheterna och i följande företags lokaler:

                              Unionstillverkare:

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgien.

                                       —

                                       Owens Corning Fibreglass France, Frankrike.

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a.s., Slovakien.

                              Exporterande tillverkare i Kina:

                                       —

                                       Chongqing Polycomp International Corporation.

                                       —

                                       Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd

                                       —

                                       Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd

                                       —

                                       Changzhou Tianma Group Co., Ltd

                                       —

                                       Jushi Group Co., Ltd

                                       —

                                       Jushi Group Chengdu Co., Ltd

                                       —

                                       Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                              Närstående handlare till de exporterande tillverkarna i Kina

                                       —

                                       China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation (CMBIE).

                                       —

                                       China National Building Materials International Corporation (CNBMIC).

                              Närstående handlare till de exporterande tillverkarna i unionen

                                       —

                                       Jushi Italia Srl.

                                       —

                                       Jushi Spain SA.

                                       —

                                       Jushi France SAS.

                              Icke-närstående importör:

                                       —

                                       Helm AG, Tyskland.

                              Användare:

                                       —

                                       Basell Polyolefine, Tyskland.

                                       —

                                       DSM, Nederländerna.

                                       —

                                       DuPont de Nemours, Belgien.

                                       —

                                       Exel Composites, Belgien.

                                       —

                                       Fiberline Composites, Danmark.

                                       —

                                       Formax, Storbritannien.

                                       —

                                       Polyone, Tyskland.

                                       —

                                       Vestas Wind Systems, Danmark.

               (38)

               De kinesiska myndigheterna hävdade sammanfattningsvis att deras rätt till försvar när det gäller tillgång till den akt som de berörda parterna får ta del av hade kränkts eftersom i) vissa uppgifter saknades i de icke-konfidentiella handlingarna utan att man ”på goda grunder” kunde säga varför eller utan att det fanns tillräckligt detaljerade sammanfattningar, eller i undantagsfall, utan att förklara varför en icke-konfidentiell sammanfattning inte tillhandahölls.

               (39)

               Kommissionen ansåg att den akt som de berörda parterna får ta del av innehöll tillräckligt med information för att de berörda parterna skulle kunna kontrollera de uppgifter som kommissionen använt i sin analys och påståendet ansågs därför vara ogrundat. De kinesiska myndigheterna informerades om skälen till att kommissionen ansåg att påståendena var ogrundade.

               (40)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade både de kinesiska myndigheterna och en exporterande tillverkare att sekretessbestämmelsen hade tillämpats alltför strängt och begärde att uppgifterna om de produkttyper som såldes av unionstillverkarna samt de totala mängderna per produktkodnummer skulle lämnas ut.

               (41)

               Kommissionen anser inte att rätten till försvar har överträtts eftersom alla exporterande tillverkare har fått ett särskilt meddelande om de produktkodnummer som tillverkas av de unionstillverkare som ingår i urvalet och som konkurrerade med Kina. Påståendet avvisades därför.

         B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   1.   Berörd produkt

               (42)

               Den produkt som berörs av båda undersökningarna är den som beskrivs i rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 och i båda tillkännagivandena om inledande, nämligen huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull (nedan kallad den berörda produkten eller produkter av glasfiberfilament) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 och 7019 31 00 (det sista numret ersatte nr 7019 31 10 den 1 januari 2014) med ursprung i Kina.

               (43)

               Den berörda produkten är den råvara som oftast används för att förstärka termoplastiska och härdade hartser i industrin som tillverkar kompositmaterial. De sammansatta material som blir resultatet (plast förstärkt av glasfiberfilament) används i många olika industrier: bilindustrin, elektriska och elektroniska tillämpningar, rotorblad till vindkraftverk, byggnation och byggprodukter, tankar/rör, konsumtionsvaror, luftfarts- och vapenindustrin, etc.

               (44)

               Det finns tre grundläggande typer av produkter av glasfiberfilament som omfattas av detta förfarande, nämligen huggen glasfiber i längder, (11), roving (12) och mattor (13) (andra än av glasull). Undersökningen har visat att alla olika typer av den berörda produkten, trots att de skiljer sig åt när det gäller utseende och eventuellt när det gäller slutanvändningsområden, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och att de i princip används för samma ändamål.

         2.   Begäran om undantag för produkter

   2.1   KN-nr 7019 31 90

               (45)

               Efter det att båda tillkännagivandena om inledande hade offentliggjorts kommenterade CCCLA att båda tillkännagivandena innehöll hänvisningar till KN-nummer 7019 31 10, medan klagomålet avsåg KN-nummer 7019 31 00, och att det senare numret inte längre finns. Den kinesiska handelskammaren uppgav att de produkter som tidigare klassificerats enligt KN-nummer 7019 31 00 nu klassificeras enligt två olika KN-nummer: 7019 31 10 (mattor av glasfiberfilament) och 7019 31 90 (mattor av glasfibrer, exklusive av filament). Med tanke på att dessa undersökningar omfattar vissa produkter av glasfiberfilament anser CCCLA att de produkter som klassificeras enligt KN-nummer 7019 31 90, nämligen ”mattor av glasfiber, exklusive av filament”, borde undantas från den berörda produkten.

               (46)

               Detta påpekande hör inte till saken eftersom en sådan produkt ändå inte är den berörda produkten.

               (47)

               Klaganden hänvisade till KN-nummer ex 7019 31 00 och uppgav uttryckligen att mattor av glasull (dvs. andra mattor eller mattor av glasfiber, exklusive av filament) är undantagna. Det är därför det står ”ex” före KN-numret.

               (48)

               Båda tillkännagivandena om inledande offentliggjordes i december 2013, och där användes formuleringen ”för närvarande klassificeras enligt KN-nummer […] 7019 31 10”. Eftersom de produkter som omfattas av KN-nummer 7019 31 00 från den 1 januari 2012 delades upp i KN-nummer 7019 31 10 och 7019 31 90, fanns inte ”mattor av glasfiber, exklusive av filament” inte med i tillkännagivandet om inledande, eftersom det stod ”för närvarande klassificeras enligt KN-nummer […] 7019 31 10”.

               (49)

               I den gällande förordningen anges emellertid ”som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer […] 7019 31 00” eftersom de två KN-numren 7019 31 10 och 7019 31 90 slogs ihop igen från och med den 1 januari 2014 med tanke på att KN-nummer 7019 31 90 i princip blev tomt (eftersom mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, i stället klassificerades enligt KN-nummer 7019 39 00).

               (50)

               Kravet att KN-nummer 7019 31 90 ska undantas är därför inte relevant.

         2.2   Texturerad roving

               (51)

               En användare begärde att texturerad roving (14) skulle undantas från produktomfattningen eftersom tillverkare av glasfiberfilament i unionen inte tillverkar denna produkttyp.

               (52)

               Tre företag i unionen identifierades dock som tillverkare av texturerad roving med tillräcklig kapacitet för att tillgodose marknadsbehoven. Undersökningen visade att alla olika typer av den berörda produkten, trots att de eventuellt skiljer sig åt när det gäller slutanvändningsområden, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och att de i princip används för samma ändamål. Begäran om att texturerad roving ska undantas från produktomfattningen avslås därför.

               (53)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att texturerad roving borde undantas eftersom i) endast en unionstillverkare försörjde marknaden med texturerad roving och endast i begränsade mängder och att eventuell import av sådana produkter därför inte kunde vålla unionsindustrin skada, ii) texturerad roving skiljer sig från direkt roving eftersom direkt roving är starkare i tvärriktning hos en tvärdragen kompositprofil och tillverkningsprocessen är annorlunda, och iii) att kommissionen till skillnad mot den ursprungliga antidumpningsundersökningen när det gällde garn, här anser att den begränsade utbytbarheten inte är en viktig faktor för att tillåta att texturerad roving undantas.

               (54)

               Med avseende på det första påståendet upprepar kommissionen att det finns ett antal tillverkare i unionen som har kapacitet att tillgodose marknadens behov av texturerad roving, men att endast en av dem för närvarande säljer denna produkttyp. De kinesiska myndigheternas argument att endast en unionstillverkare för närvarande säljer produkten är snarare en indikation på skada, eftersom det innebär att användarna har gått över till andra leverantörer utanför unionen, och särskilt från Kina.

               (55)

               När det gäller det andra påståendet är tillverkningsprocessen för texturerad roving identisk med ”normal” roving, med undantaget att det finns ett extra steg när luft blåses in i rovingen, vilket endast kräver förhållandevis billig extrautrustning och inte leder till att produktens grundläggande tekniska och fysiska egenskaper ändras. Texturerad roving ger bara intryck av att vara något mer yvig än ”normal” roving.

               (56)

               I fråga om det tredje påståendet tillämpade kommissionen samma tillvägagångssätt i den föregående undersökningen, där texturerad roving även ingick i den berörda produkten och en begäran om undantag avslogs. Det lades inte fram några argument som skulle kunna leda till en annan slutsats.

               (57)

               Begäran om att texturerad roving ska undantas från produktomfattningen avslås därför.

         2.3   Produkter från unionsindustrin som inte möter konkurrens från Kina

               (58)

               De kinesiska myndigheterna begärde att produkter från unionsindustrin som den kinesiska importen inte konkurrerar med (vilket anges i den icke-konfidentiella versionen av antisubventionsklagomålet) skulle undantas från produktomfattningen. De produkter som avsågs var huggen glasfiber i längder för våtanvändning och mattor.

               (59)

               Huggen glasfiber i längder för våtanvändning har begränsad hållbarhetstid och transportkostnaderna är högre eftersom de väger med på grund av vatteninnehållet. Huggen glasfiber i längder handlas dock globalt. Undersökningen har visat att alla olika typer av den berörda produkten, trots att de skiljer sig lite åt när det gäller utseende och eventuellt när det gäller slutanvändningsområden, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och att de i princip används för samma ändamål. Precis som alla andra produkttyper som ingår i den berörda produkten används huggen glasfiber i längder för våtanvändning och mattor som förstärkningsmaterial. De kinesiska myndigheternas påstående om att vissa kinesiska produkter av glasfiberfilament ännu inte finns i stora mängder på unionsmarknaden utesluter dessutom inte en framtida förändring i affärsbeteendet när det gäller exporten av dessa särskilda produkttyper. Begäran om att dessa produkter ska undantas från produktomfattningen avslås därför.

               (60)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att i) endast en unionstillverkare tillverkar huggen glasfiber i längder för våtanvändning och att eventuell import av sådana produkter därför inte kunde vålla unionsindustrin skada, ii) unionstillverkarna lider inte skada när det gäller de ovannämnda produkterna eftersom unionsindustrin i den icke-konfidentiella versionen av klagomålet hävdade att den kan göra en vinst på över 8–10 % på dessa produkter, iii) huggen glasfiber i längder för våtanvändning har en högre vattenhalt, begränsad hållbarhet och en annorlunda tillverkningsprocess och är därför fysiskt och kemiskt annorlunda än normal huggen glasfiber i längder, och iv) att kommissionen till skillnad mot den ursprungliga antidumpningsundersökningen när det gällde garn, här anser att den begränsade utbytbarheten inte är en viktig faktor för att tillåta att huggen glasfiber i längder för våtanvändning och mattor undantas.

               (61)

               Det första påståendet avvisas eftersom flera unionstillverkare säljer huggen våtfiber i längder för våtanvändning och unionsindustrin därför kan vållas skada när det gäller denna produkttyp.

               (62)

               I fråga om det andra påståendet är det faktum att vissa produkttyper är lönsamma vid vissa tidpunkter inte ett tillräckligt skäl för att undanta dessa produkttyper. Dessutom importeras huggen glasfiber i längder för våtanvändning i mycket mindre mängder än de andra produkterna av glasfiberfilament. Vinstmarginalerna för denna enda produkttyp är därför inte representativa för den berörda produkten.

               (63)

               När det gäller det tredje påståendet definieras den berörda produkten inte av sin vattenhalt. Vattenhalten i huggen glasfiber i längder för våtanvändning är därför inte ett skäl att undanta produkten. Dessutom är produktionsprocessen för huggen glasfiber i längder för våtanvändning densamma som för huggen glasfiber i längder för torranvändning, med ett steg mindre i produktionsprocessen som består av torkningsfasen.

               (64)

               I fråga om det fjärde påståendet tillämpade kommissionen samma tillvägagångssätt i den föregående antidumpningsundersökningen, där huggen glasfiber i längder för våtanvändning även ingick i den berörda produkten. Det lades inte fram några argument som skulle kunna leda till en annan slutsats.

               (65)

               Begäran om att huggen glasfiber i längder för våtanvändning ska undantas från produktomfattningen avslås därför.

         3.   Likadan produkt

               (66)

               I likhet med den föregående antidumpningsundersökningen befanns den berörda produkten och de produkter av glasfiberfilament som tillverkas och säljs på Kinas inhemska marknad samt de produkter av glasfiberfilament som tillverkas och säljs på unionsmarknaden ha samma grundläggande kemiska, fysiska och tekniska egenskaper och ändringsområden. Därför är de likadana produkter i de nuvarande undersökningarna i den mening som avses i artikel 1.4 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 2 c i den grundläggande antisubventionsförordningen.

         C.   SUBVENTION

   1.   Inledning

               (67)

               I Kinas tolfte femårsplan för nationell ekonomisk och social utveckling beskriver den kinesiska regeringen sin strategiska vision för att förbättra och främja nyckelindustrier, bland många andra tillverkning av glasfiberprodukter. I kapitel 9 i den tolfte femårsplanen, som rör omvandling och uppgradering av tillverkningsindustrin, anges följande:

                  ”Fokusera på utveckling av nya material, såsom solcellsglas, ultratunt glassubstrat, specialfiberglas, specialkeramik och specialkeramik.”

               (68)

               I avsnitt 3 i kapitel 9 i samma plan, som rör teknisk uppgradering av företag, anges uttryckligen att de kinesiska myndigheterna ska ”uppmuntra företagen att bli bättre på att utveckla nya produkter, öka det tekniska innehållet och mervärdet i sina produkter och snabbare uppdatera och uppgradera produkterna”.

               (69)

               I avsnitt 1 i kapitel 10 i samma plan anges dessutom följande:

                  ”I den nya materialindustrin, fokusera på utveckling av nya funktionella material, avancerade strukturella material, högprestandafibrer och kompositmaterial som tillverkats av dem samt vanliga grundmaterial.”

               (70)

               Betydelsen av innovation och nya material i allmänhet anges tydligt både i det ”tolfte femåriga programmet för industriell teknikinnovation” och den ”nationella långsiktiga planen för vetenskaplig och teknisk utveckling (2006–2020)”.

               (71)

               I ”den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning 2011” (beslut nr 9) nämns glasfiberindustrin dessutom som en främjad industri enligt följande: ”Tråddragning från e-glasfiberugnar […], utveckling och tillverkning av högprestandafiberglas och dess produkter.” Även ”den vägledande katalogen för utlandsinvesteringar i industrier”, som innehåller en förteckning över industrier där utländska investeringar främjas (15), innehåller en uttrycklig hänvisning till tillverkning av fiberglasprodukter och specialfiberglas.

               (72)

               De kinesiska myndigheterna hävdar att planerna endast utgör vägledning och därför inte är bindande. I den tolfte femårsplanen anges emellertid tydligt att den faktiskt rättsligt bindande:

                  ”Efter överläggningar och godkännande av nationella folkkongressen är denna plan lagligt bindande.”

               (73)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att den berörda produkten endast utgörs av standardfiberglasprodukter (nedan kallade e-glas) och inte mer tekniskt avancerat glasfiber (fiberglas för speciella ändamål, nedan kallat s-glas). Den produkt som berörs av denna undersökning omfattas därför inte av de främjade industrierna eftersom endast fiberglas för speciella ändamål och högprestandafibrer hör till de främjade industrierna. De kinesiska myndigheterna hänvisar bland annat till den tolfte femårsplanen, där det i sin tur endast hänvisas till ”högprestandafibrer” och ”speciellt fiberglas”.

               (74)

               För det första utgörs den berörda produkten av vissa produkter av glasfiberfilament. I produktdefinitionen görs ingen åtskillnad mellan produkter som är tillverkade av standardglasfiber (e-glas) eller speciellt fiberglas (s-glas). För det andra lämnade ingen av de berörda parterna in en begäran om undantag med ett krav på att speciellt fiberglas inte ska ingå i produktomfattningen. För det tredje bestred de kinesiska myndigheterna inte att de främjar utvecklingen av ”specialglasfiber”. Även standardfiberglasprodukter hör i själva verket till de industrier där utlandsinvesteringar främjas (se skäl 71).

               (75)

               Även om man skulle godta att endast utveckling av högprestandafiberglas (t.ex. s-glas) främjas av de kinesiska myndigheterna visade undersökningen i alla händelser inga skillnader mellan standardfiberglasindustrier å ena sidan och specialfiberglasindustrier å den andra. Fiberglasprodukter, vare sig de är gjorda av e-glas eller av högprestandaglasfiber som s-glas, tillverkas tvärtom av samma fiberglasindustri. I detta avseende fann kommissionen särskilt att alla kinesiska exporterande tillverkare i urvalet använder både standardfiberglas (e-glas) och högprestandafiberglas (t.ex. s-glas) i sin tillverkningsprocess, och det finns ingen mekanism för att begränsa det stöd som tillhandahålls till ett marknadssegment, vare sig det ges i form av förmånslån eller markanvändningsrättigheter. Av detta framgår att det inte är möjligt, varken genom lag eller fakta, att från den uttryckliga avsikten att främja högprestandaglasfiberprodukter undanta industrin för grundläggande glasfiberprodukter från den allmänna strategiska politiken att uppmuntra företagen att bli bättre på att utveckla nya produkter, öka det tekniska innehållet och mervärdet i sina produkter och snabbare uppdatera och uppgradera produkterna.

               (76)

               På grundval av ovanstående är påståendet att den berörda produkten inte ingår i den främjade industrin ogrundat och det avvisas därför.

               (77)

               I statsrådets beslut nr 40 om utfärdande och genomförande av tillfälliga bestämmelser om främjande av industriell strukturanpassning (nedan tillsammans med de bifogade tillfälliga bestämmelserna om främjande av industriell strukturanpassning kallat beslut nr 40) anges dessutom att de kinesiska myndigheterna aktivt ska stödja utvecklingen av industrier (16).

               (78)

               Även om industrin för glasfiberfilament eller mer allmänt den nya materialindustrin inte nämns uttryckligen i beslut nr 40 anges emellertid att alla finansinstitut ska bevilja kreditstöd endast till främjade projekt och att även ”andra åtgärder för förmånsbehandling av de främjade projekten ska vidtas” (17). Det är därför möjligt att dra slutsatsen att beslut nr 40 var tillämpligt på industrin för glasfiberfilament.

               (79)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att beslut nr 40 endast medför att de främjade industrierna bör få kreditstöd ”enligt kreditprinciperna”, men att det inte innebär att sådant stöd ges som förmånsbehandling.

               (80)

               Undersökningen har visat att företagen i urvalet gynnades av förmånlig utlåningspolitik. Vissa av de förlustbringande företagen fortsatte att gynnas av finansiering på förmånliga villkor. Därför avvisar kommissionen de kinesiska myndigheternas påstående att utlåningen till industrin för glasfiberfilament gjordes ”enligt kreditprinciperna”. Den centrala poängen kvarstår att alla finansinstitut enligt beslut nr 40 ska bevilja krediter till främjade industrier, dit industrin för glasfiberfilament hör, och att detta stöd de facto tillhandahålls på förmånliga villkor.

               (81)

               I den nationella översikten över den tekniska och vetenskapliga utvecklingen på medellång och lång sikt (2006–2020) lovas det att finansiering av politiska åtgärder ska komma i första rummet och att finansinstitut ska uppmuntras att förmånsbehandla större nationella projekt för vetenskaplig och teknisk utveckling inom industrin när de beviljar krediter samt utveckla fler och bättre finansiella tjänster till företag med avancerad teknik. Dessutom utlovas en gynnsam skattepolitik som främjar utvecklingen av sådana företag.

               (82)

               Glasfiberfilamenttillverkning har alla kännetecken för en industri som bygger på avancerad teknik, vilket framgår av antalet tillverkare med status som företag med ny och avancerad teknik. Undersökningen visade att några av företagen i urvalet beviljades status som företag med ny och avancerad teknik som därmed gynnas av den förmånsbehandling som anges i den nationella översikten över den tekniska och vetenskapliga utvecklingen på medellång och lång sikt (2006–2020).

         2.   Bristande samarbete och användning av tillgängliga uppgifter

   2.1   Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen på en exporterande tillverkare

               (83)

               Under kontrollbesöket hos ett av företagen i Kina visade det sig att företaget hade ersatt den reviderade årsredovisning som företaget ursprungligen hade lämnat till kommissionen i sitt svar på antisubventionsfrågeformuläret. Företaget lämnade inte frivilligt ut denna information och förekomsten av en annan reviderad årsredovisning avslöjades först när företaget uppmanades att lämna en originalkopia av redovisningen. Den nya redovisningen tillhandahölls dessutom endast på kinesiska. Eftersom förekomsten av två reviderade årsredovisningar utgör en överträdelse av de internationella redovisningsstandarderna (nr 560 om senare händelser), betonade kontrollgruppen att detta var ett allvarligt problem eftersom det kastar tvivel över trovärdigheten hos den inlämnade årsredovisningen. Företaget förklarade att den reviderade årsredovisning som ursprungligen hade lämnats in till svar på frågeformuläret innehöll fel och därför hade ersatts av en ny version som utfärdats av samma revisionsföretag, som hade antedaterat och utfärdat den med samma löpnummer som den ursprungliga årsredovisningsrapporten, som hade förstörts.

               (84)

               Efter kontrollbesöket och efter det att översättningen av den ”andra” årsredovisningen fanns tillgänglig skickade kommissionen en skrivelse till företaget där den uppgav de specifika och detaljerade skälen till varför vissa av de uppgifter som lämnats i frågeformuläret inte kunde anses vara bevisade. Företaget informerades om att kommissionen kan besluta att grunda sina slutsatser på tillgängliga uppgifter enligt artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen och gavs möjlighet att lämna synpunkter.

               (85)

               Företaget lämnade synpunkter, både skriftligen och under en utfrågning med förhörsombudet. I svaret uppgav företaget att det fanns ännu en (tredje) reviderad årsredovisning (i det format som används för börsnoterade företag). Även om det inte verkade finnas några väsentliga skillnader mellan den andra och den tredje årsredovisningen var den tredje versionen dock mycket mer detaljerad och omfattande. Den hade redan avgetts och trots att företaget hade tillgång till den under kontrollbesöket (18) informerades kommissionen inte heller om detta vid ett lämpligt tillfälle under kontrollbesöket. Till skillnad från de andra årsredovisningarna innehöll den tredje versionen uttryckliga och detaljerade uppgifter om alla subventioner (inklusive rättslig grund) som företaget hade mottagit under undersökningsperioden. Det hade därför varit mycket användbart att kunna undersöka denna årsredovisning under kontrollbesöket för att dubbelkontrollera alla uppgifter som lämnats om de individuella stödordningar som företaget hade gynnats av.

               (86)

               Reviderade årsredovisningar är ett viktigt dokument för att kommissionen ska kunna kontrollera alla uppgifter som lämnats av företaget om bland annat bidrag, lån, markanvändningsrättigheter, skattebefrielser etc. på lämpligt sätt.

               (87)

               Såsom anges ovan samarbetade företaget inte på ett tillmötesgående sätt, vilket i sin tur gjorde det mycket svårt för kommissionen att kontrollera de inlämnade uppgifterna, bland annat om hur stora subventioner företaget mottagit. Till följd av detta kunde kommissionen inte komma fram till ett rimligt tillförlitligt avgörande, särskilt inte i fråga om mottagna stödbelopp.

               (88)

               Det anses att företaget lämnade vilseledande uppgifter och inte samarbetade på lämpligt sätt. Kommissionen beslutade därför att tillämpa bestämmelserna i artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen. Eftersom företaget ingick i en koncern var bestämmelserna i artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen tillämpliga på hela koncernen.

               (89)

               För att fastställa stödnivån för koncernen använde kommissionen dock de faktiska uppgifterna för de två företag i koncernen som hade samarbetat fullständigt i båda undersökningarna och vars uppgifter ansågs vara tillförlitliga med avseende på deras stödnivåer. När det gällde det företag inom koncernen som hade lämnat vilseledande uppgifter grundades avgörandet av stödnivå på tillgängliga uppgifter. För att fastställa stödnivån för denna juridiska person använde kommissionen bland de tillgängliga uppgifterna den högsta konstaterade stödnivån för varje stödordning för vilken enhet som helst som tillhörde de utvalda företag eller företagskoncerner som avses i skäl 30 och som hade samarbetat fullständigt i undersökningen.

               (90)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade företaget att den metod som använts för att beräkna subventionsnivån för koncernen inte var korrekt. Företaget hävdade att den borde vara mycket högre eftersom subventionsnivån för koncernen är summan av de högsta subventionsmarginalerna för varje stödordning för något av de samarbetsvilliga företagen.

               (91)

               Detta påstående berodde på ett missförstånd. Den metod som användes för beräkningen av subventionsnivån, som beskrivs i skäl 89, tillämpades endast på det företag (inom koncernen) som lämnade vilseledande uppgifter, och inte på koncernen som helhet. Påståendet avvisades därför.

               (92)

               Det företag som lämnade vilseledande uppgifter exporterade inte den berörda produkten. Inom koncernen var det endast ett av de närstående företagen som exporterade den berörda produkten. Detta företag samarbetade dock fullständigt i båda undersökningarna och lämnade tillförlitliga uppgifter om koncernens exportpris. Kommissionen använde därför de inlämnade uppgifterna för att dra de slutgiltiga slutsatserna i det förfarandet.

               (93)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade den exporterande tillverkaren att kommissionen begick ett fel när den tillämpade bestämmelserna i artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen.

               (94)

               För det första hävdade företaget att kommissionen i den skrivelse den skickat till företaget med en förklaring av de detaljerade skälen för den föreslagna tillämpningen av bestämmelserna i artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen, inte uppgav att den inte kunde verifiera uppgifterna om subventioner. Kommissionen kan därför inte förlita sig på denna argumentation i sina slutgiltiga slutsatser, eftersom företaget inte getts möjlighet att kommentera argumentet.

               (95)

               Detta påstående kan inte godtas. I sin skrivelse förklarade kommissionen uttryckligen att den ”inte kan dra slutsatsen att de uppgifter om subventionsnivå som mottagits från [företaget] kunde verifieras”. I alla händelser fick företaget fullständig information om skälen till att bästa tillgängliga uppgifter användes i det slutgiltiga meddelandet av uppgifter och gavs möjlighet att kommentera detta, vilket det också gjorde.

               (96)

               För det andra hävdade den exporterande tillverkaren att även om kommissionen skulle tillämpa bestämmelserna i artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen borde den inte hänvisa till uppgifter från andra företag som grund för att fastställa subventionsnivån, utan borde i stället grunda sig på företagets faktiska reviderade årsredovisningar, eftersom detta fortfarande är den ”mest lämpliga” och ”mest passande” informationen om företagets subventionsnivå.

               (97)

               Såsom förklaras i skälen 83–88 hyser kommissionen allvarliga tvivel rörande trovärdigheten hos de inlämnade årsredovisningarna och kunde därför inte förlita sig på dem för att kontrollera subventionsnivån för olika stödordningar och/eller subventionsprogram, som förmånslån och markanvändningsrättigheter för mindre än skälig ersättning. Tillförlitliga reviderade årsredovisningar är i själva verket en avgörande faktor för att kontrollera att andra inlämnade uppgifter är korrekta och fullständiga. Kommissionen fick därför förlita sig till bästa tillgängliga uppgifter för att fastställa subventionsnivån, vilka i detta fall var kontrollerade uppgifter om relevanta subventionssystem från andra samarbetsvilliga enheter. Detta påstående avvisas därför.

               (98)

               Företaget hävdade också att kommissionen felaktigt använde internationella redovisningsstandarder (nedan kallade IAS) som ett kriterium för att avvisa de reviderade årsredovisningarna. Enligt företaget måste man göra åtskillnad mellan den funktion som reviderade årsredovisningar fyller och hur relevanta internationella redovisningsstandarder är i bedömningen av marknadsekonomisk status i antidumpningsförfaranden å ena sidan och antisubventionsförfaranden å den andra. En överträdelse av IAS kan inte vara ett skäl till att tillämpa bestämmelserna i artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen.

               (99)

               Kommissionen konstaterar den överträdelse av de internationella redovisningsstandarderna som upptäcktes under undersökningen inte i sig var ett skäl till att tillämpa bestämmelserna i artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen. Skälet var att olika versioner av de reviderade årsredovisningarna lämnades till kommissionen, vilket gjorde att kommissionen tvivlade på att de var trovärdiga, vilket i sin tur fick den att dra slutsatsen att andra uppgifter om subventionsnivån inte kunde kontrolleras. Detta påstående avvisas därför.

               (100)

               Företaget hävdade likaså att kommissionens metod för att beräkna dess subventionsmarginal, dvs. att använda den högsta utjämningstullsatsen för varje stödordning som konstaterats för varje samarbetsvillig juridisk person (och inte koncern), var oberättigad. Företaget hävdade att denna metod är felaktig eftersom företag inom samma koncern kan besluta att koncentrera dotterbolag i en specifik enhet till hela koncernens förmån.

               (101)

               Såsom förklaras i skäl 89 använde kommissionen för att beräkna stödnivån inom koncernen de faktiska uppgifterna för de två andra företag i koncernen som hade samarbetat i båda undersökningarna. De tillgängliga uppgifterna tillämpades endast på den juridiska person inom koncernen som hade lämnat vilseledande uppgifter. För att avgöra stödnivån för en juridisk person inom koncernen ansåg kommissionen att det var lämpligast att grunda beräkningarna på samma nivå inom bolagsstrukturen och använda den högsta stödnivå som konstaterats för någon av de juridiska enheter (i tillämpliga fall inom koncernen) som tillhör företagen eller koncernerna i urvalet. Detta påstående avvisas därför.

         2.2   Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen på statsägda banker

               (102)

               Ingen av de statsägda bankerna i Kina ville samarbeta med kommissionen. De uppmanades att lämna nödvändiga uppgifter för antisubventionsundersökningen genom att fylla i ett frågeformulär. Kommissionen underrättade därför de kinesiska myndigheterna om att den övervägde att grunda sina slutsatser på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen när det gällde uppgifterna om statsägda banker.

               (103)

               I sitt svar på kommissionens skrivelse och efter meddelandet av uppgifter invände de kinesiska myndigheterna mot att artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen skulle tillämpas på de upplysningar som begärts från de statsägda bankerna. De hävdade att de redan hade lämnat mycket uppgifter i denna undersökning. Kommissionen fann emellertid att dessa uppgifter inte helt kunde ersätta de statsägda bankernas svar på frågeformulären. De kinesiska myndigheterna bestred inte att de statsägda bankerna inte hade besvarat frågeformuläret eller att bankerna var statsägda. Kommissionen var därför tvungen att förlita sig till tillgängliga uppgifter för att dra slutsatser om de statsägda bankerna.

         3.   System som undersökts

               (104)

               Kommissionen skickade frågeformulär till de kinesiska myndigheterna som var avsedda för de statsägda bankerna och de exporterande tillverkarna och begärde upplysningar om följande ordningar som påstods innefatta subventioner till industrin för glasfiberfilament: Följande stödordningar undersöktes:

                           a)

                           Förmånliga statliga lån, garantier och försäkringar till industrin för glasfiberfilament:

                                       —

                                       Förmånliga statliga lån

                                       —

                                       Subventionsprogram för exportkrediter

                                       —

                                       Exportgarantier och försäkringar för nya material.

                                       —

                                       Förmåner från tillgång till offshore-holdingbolag och återbetalning av lån av staten.

                           b)

                           Bidragsprogram.

                                       —

                                       Subventioner för utveckling av program som Famous Brands och China World Top Brand.

                                       —

                                       Bidrag från centrala statliga enheter.

                                       —

                                       Bidrag från regionala statliga enheter.

                                       —

                                       Stöd för expansion till industrier i Guangdongprovinsen.

                           c)

                           Tillhandahållande av resurser från myndigheter för mindre än skälig ersättning.

                                       —

                                       Energi som tillhandahålls av staten.

                                       —

                                       Vatten som tillhandahålls av staten.

                                       —

                                       Råvaror som tillhandahålls av staten.

                                       —

                                       Mark som tillhandahålls av staten för mindre än skälig ersättning.

                           d)

                           Program för befrielse från eller nedsättning av inkomstskatt och andra direkta skatter.

                                       —

                                       Programmet Two Free, Three Half för utlandsinvesterade företag (Foreign Invested Enterprises, nedan kallade FIE-företag).

                                       —

                                       Nedsatt inkomstskatt för exportorienterade FIE-företag.

                                       —

                                       Inkomstskatteförmån för FIE-företag baserad på geografisk placering.

                                       —

                                       Program för befrielse från eller nedsättning av lokala inkomstskatter för ”produktiva” FIE-företag.

                                       —

                                       Skattenedsättning för FIE-företag som köper utrustning tillverkad i Kina.

                                       —

                                       Skatteavdrag för forskning och utveckling (FoU) i FIE-företag.

                                       —

                                       Skatteåterbäring för återinvesteringar av vinster i exportorienterade FIE-företag

                                       —

                                       Skatteförmånsprogram för FIE-företag med status som företag med ny och avancerad teknik.

                                       —

                                       Skattelättnader för företag med ny och avancerad teknik som medverkar i särskilda projekt.

                                       —

                                       Förmånlig inkomstskatt för företag i nordöstra regionen.

                                       —

                                       skatteprogram i Guangdongprovinsen

                                       —

                                       Skillnader i fråga om skattebefrielse på utdelning mellan berättigade inhemska företag

                                       —

                                       Sänkt bolagsskatt.

                           e)

                           Program för indirekt beskattning och importtullar:

                                       —

                                       Momsbefrielse för importerad utrustning

                                       —

                                       Momsrabatter för FIE-företags inköp av utrustning tillverkad i Kina

                                       —

                                       Moms- och tullbefrielse för inköp av fasta tillgångar inom programmet för utveckling av utrikeshandeln

         4.   Förmånliga statliga lån, annan finansiering, garantier och försäkring

   4.1   Förmånliga lån

   a)   Inledning

               (105)

               Såsom förklaras i avsnitt C.2.2 drogs slutsatserna om statsägda banker på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen.

         b)   Rättslig grund

               (106)

               Följande rättsliga bestämmelser behandlar förmånliga lån i Kina: Den kinesiska lagen om affärsbanker (nedan kallad banklagen), de allmänna låneregler som utfärdades av Kinas folkbank den 28 juni 1996 och statsrådets beslut nr 40.

         c)   Undersökningens resultat

         Förekomst av subvention

               (107)

               De kinesiska myndigheterna har endast lämnat begränsade uppgifter om aktieinnehav/ägarförhållanden för banker i Kina. I undersökningen har det dock, på grundval av tillgängliga uppgifter, fastställts att den kinesiska finansmarknaden kännetecknas av ett väsentligt statligt inflytande och kontroll. Vid analysen av om bankerna har eller utövar myndighetsbefogenheter (dvs. om de är offentliga organ), använde kommissionen alla tillgängliga uppgifter, inte bara om statligt ägande av bankerna, utan också om andra faktorer såsom statlig närvaro i styrelserna, statligt inflytande och statlig kontroll av verksamheten, utövandet av statlig politik eller statliga intressen samt om huruvida bankerna inrättats genom lagstiftning.

               (108)

               Av de tillgängliga uppgifterna drogs slutsatsen att de helt statsägda banker i Kina där styrelsen domineras av staten har den största marknadsandelen och är de dominerande aktörerna på den kinesiska finansmarknaden. Det finns också rättsliga regler som bl.a. föreskriver att de statsägda bankernas utlåningsverksamhet ska tillgodose behoven inom den nationella ekonomin, att bankerna ska tillhandahålla kreditstöd till främjade projekt (19) eller att de ska prioritera utvecklingen av industrier med ny och avancerad teknik (20).

               (109)

               Ett annat tecken på den kinesiska statens inflytande på den kinesiska finansmarknaden är den roll som Kinas folkbank spelar när det fastställs inom vilka gränser räntan sätts och får fluktuera. (21) Finansinstitutens utlåningsräntor ska vara inom ett visst intervall i förhållande till den referensränta som fastställts av Kinas folkbank. Räntan får inte röra sig uppåt för förmånliga lån. Begränsningarna av låneräntorna tillsammans med de tak som införts för inlåningsräntan skapar en situation där bankerna har garanterad tillgång till billigt kapital (till följd av föreskrifterna om inlåningsräntor) och kan låna ut till de utvalda industrierna till förmånliga räntor enligt den statliga politiken att styra bankerna så att de särskilt gynnar vissa främjade industrier och/eller industrier med avancerad teknik, som industrin för glasfiberfilament.

               (110)

               Kommissionen bad också de kinesiska myndigheterna att förklara definitionen och formuleringen i cirkulär nr 251 samt den tidigare lagstiftningen (ett cirkulär från Kinas folkbank om utökning av finansinstitutens intervall för utlåningsräntor – YinFa [2003] nr 250). Såsom anges i avsnitt C. 2.2 lämnade de kinesiska myndigheterna inte in dessa cirkulär. De kinesiska myndigheterna hävdade emellertid att cirkulär nr 250 hade ersatts av cirkulär nr 251 och att minimiutlåningsräntorna hade avskaffats från och med juli 2013, vilket i sin tur innebar att det inte förekom något statligt inflytande i banksektorn.

               (111)

               Minimiutlåningsräntorna avskaffades emellertid under undersökningsperioden. Kinas folkbank påverkade därför de statsägda bankernas räntor under den största delen av undersökningsperioden. Undersökningen visade inte heller att avskaffandet hade någon omedelbar inverkan på de lån som beviljats de tillverkare som ingick i urvalet. Under alla omständigheter var den minimiränta som gällde under undersökningsperioden inte den enda orsaken till att kommissionen anser att statsägda affärsbanker är offentliga organ.

               (112)

               De omständigheter som slås fast i antisubventionsundersökningarna beträffande solpaneler (22) och solfångarglas (23), där kommissionen konstaterar att statsägda banker i Kina agerar som offentliga organ (se skälen 158–168 i solpanelsförordningen och skäl 73 i solfångarglasförordningen) utgör även tillgängliga uppgifter i denna undersökning när det gäller de statsägda bankernas ställning som offentliga organ. Dessa uppgifter sammanfattas enligt följande:

                           —

                           Statsägda affärsbanker har den största marknadsandelen och är de dominerande aktörerna på marknaden i Kina.

                           —

                           På grundval av tillgängliga uppgifter kontrolleras statsägda affärsbanker av staten genom ägarskap och administrativ kontroll av deras kommersiella beteende, inklusive begränsningar av de räntor som de kan erbjuda.

                           —

                           Banklagen och andra lagar och bestämmelser kräver att bankerna lånar ut enligt den nationella ekonomins behov, tillhandahåller kreditstöd för främjade projekt och prioriterar företag med ny och avancerad teknik.

               (113)

               Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att statsägda banker utför myndighetsuppgifter på de kinesiska myndigheternas vägnar genom att de är skyldiga att främja vissa ekonomiska sektorer i enlighet med statliga planerings- och policydokument. Statens omfattande ägarandel av vissa banker bekräftar att bankerna kontrolleras av staten när de utför sina myndighetsuppgifter. De kinesiska myndigheterna utövar betydande kontroll över statsägda banker genom statens genomgripande inflytande över den finansiella sektorn och kravet på statsägda banker att följa statens politik. Statsägda banker anses därför vara offentliga organ eftersom de har, omfattas av och utövar myndighetsbefogenheter.

               (114)

               Efter meddelandet av uppgifter invände de kinesiska myndigheterna mot denna slutsats och menade att kommissionen inte hade angett orsakerna till varför de statsägda affärsbankerna ansågs vara offentliga organ. Kommissionen konstaterar att de uppgifter som anges i ovanstående skäl motiverar slutsatsen att statsägda banker är offentliga organ.

               (115)

               Den överväldigande majoriteten av lånen till de exporterande tillverkarna i urvalet gavs visserligen av statsägda banker, men undersökningen visade också att ett litet antal lån tillhandahålls av privatägda banker. Kommissionen analyserade därför om de kinesiska myndigheterna ålägger privatägda banker i Kina att ge förmånliga lån till tillverkare av glasfiberfilament, i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i den grundläggande antisubventionsförordningen.

               (116)

               Enligt artikel 34 i banklagen åläggs privata banker även att bedriva sin utlåningsverksamhet utifrån behoven i den nationella ekonomin och den sociala utvecklingen och i överensstämmelse med den statliga industripolitiken (24).

               (117)

               Undersökningen visade att de räntesatser som tillämpades av de statsägda och de privata bankerna för de exporterande tillverkarna i urvalet generellt låg på mycket lika nivåer. Detta tyder på att statsägda banker, som är dominerande aktörer på bank- och utlåningsmarknaden i Kina, fastställer räntenivåerna och att privata banker helt enkelt följer de räntor som satts av de statsägda bankerna (offentliga organ).

               (118)

               Under dessa omständigheter dras slutsatsen att privata banker inte fastställer sina räntor oberoende av statligt inflytande och att de privatägda bankernas utlåningsstrategi styrs av Kinas regering.

               (119)

               Efter meddelandet av uppgifter bestred de kinesiska myndigheterna kommissionens tolkning av artikel 34 i banklagen, genom att förklara att ”kommissionen gör en tolkning av artikel 34 a som helt klart inte kan tillskrivas artikeln”. De kinesiska myndigheterna har uppmärksammat kommissionen på andra artiklar i banklagen, nämligen artiklarna 4, 5 och 7, vilka säkerställer att lån beviljas utan inblandning och efter en kreditvärdering.

               (120)

               Kommissionen bekräftar att dessa artiklar finns, men anser att de bör förstås tolkas mot bakgrund av bestämmelserna i artikel 34. I detta avseende erinrar kommissionen om att varken de kinesiska myndigheterna, bankerna eller de berörda företagen i urvalet kunde visa att lånen gavs utan statligt inflytande eller med en ordentlig kreditvärdering. Tvärtom, undersökningen visade att en av de exporterande tillverkarna gick med förlust, men att den trots detta lyckades få lån från banker till normal ränta, utan pålägg för risker i samband med sin svåra ekonomiska situation.

               (121)

               Kommissionen drar därför slutsatsen att privatägda banker får uppdrag eller direktiv av staten att bevilja förmånlig finansiering på ett liknande sätt som den finansiering som ges av statsägda banker, vilket betyder att det handlar om ett ekonomiskt bidrag enligt artikel 3.1 a iv i den grundläggande antisubventionsförordningen.

         Selektivitet

               (122)

               De flesta av de banker som beviljade lån till de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna är privatägda, och kontrolleras i sista hand av den kinesiska staten. Bland dem finns stora affärsbanker och politiska banker i Kina, t.ex. China Development Bank, Exim Bank, Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank och Industrial and Commercial Bank of China.

               (123)

               Kommissionen konstaterar dessutom att den kinesiska staten styr förmånlig utlåning till ett begränsat antal industrier. I beslut nr 40 anges till t.ex. att den kinesiska staten aktivt ska stödja utvecklingen av nya materialindustrier, och industrin för glasfiberfilament betraktas som en ny materialindustri. Alla finansinstitut åläggs dessutom att endast bevilja krediter till vissa främjade projekt, och glasfiberfilamentprojekt hör till den kategorin. Enligt beslutet ska även andra åtgärder för förmånsbehandling av de främjade projekten vidtas.

               (124)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att det var fel av kommissionen att hänvisa till beslut 40, eftersom den berörda produkten inte är klassificerad som en främjad industri. Även om argumentet att industrin är främjad kunde godtas hävdade de kinesiska myndigheterna ändå att hänvisningen till beslut nr 40 inte kan vidgas till att omfatta en industri som inte är förtecknad i beslut nr 9 (den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning 2011).

               (125)

               Såsom konstateras i skälen 67–76 faller de exporterande tillverkare som ingick i urvalet både inom kategorin främjade projekt och kategorin industrier med ny och avancerad teknik. Tvärtemot vad de kinesiska myndigheterna påstår anges dessutom specialfiberglasprodukter samt ugnar för tillverkning av e-glas uttryckligen i kapitel XII punkt 6 i beslut nr 9. (25) Detta påstående är därför ogrundat.

         Förmån

               (126)

               En förmån föreligger eftersom villkoren för de statliga lånen, eller för lånen från privata organ som fått uppdrag eller direktiv från de kinesiska myndigheterna, är förmånligare än de villkor mottagaren skulle kunna få på marknaden.

         Behovet av att använda ett sådant riktmärke

               (127)

               Kommissionen avsåg att kontrollera de kreditriskbedömningar som gjorts av de banker som lånade ut pengar till de exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Några av de exporterande tillverkarna gick med förlust. De lyckades emellertid få lån från banker till referensräntan utan pålägg för risker i samband med deras förvärrade ekonomiska situation. Kommissionen har därför anledning att ifrågasätta om lånen till företag som tillverkar glasfiberfilament grundades på en omsorgsfull bedömning och den ränta som fastställdes till följd av denna bedömning.

               (128)

               Såsom förklaras ovan avspeglar de lån som tillhandahålls av kinesiska banker ett betydande statligt ingrepp i banksektorn och avspeglar inte räntorna på en fungerande marknad. Ett lämpligt marknadsriktmärke har därför konstruerats med hjälp av den metod som beskrivs nedan. På grund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbete har kommissionen också förlitat sig på tillgängliga uppgifter för fastställandet av en lämplig referensränta.

               (129)

               För att konstruera ett lämpligt referensvärde för lån noterade i yuan renminbi är det rimligt att tillämpa kinesiska räntor justerade med hänsyn till normal marknadsrisk. Med tanke på att exportörernas nuvarande ekonomiska ställning har uppstått på en snedvriden marknad och det inte finns någon tillförlitlig information från de kinesiska bankerna om riskmätningen och fastställandet av kreditbetyg, anser kommissionen att de kinesiska exportörernas kreditvärdighet inte kan godkännas som sådana, utan att man måste tillämpa ett påslag för att avspegla den potentiella effekten av den snedvridna kinesiska marknaden på exportörernas ekonomiska ställning.

               (130)

               Samma sak gäller för lån i utländska valutor. Som referensvärde användes de företagsobligationer med relevanta valörer som emitterades under undersökningsperioden av företag med kreditbetyget BB.

               (131)

               Såsom förklaras ovan ombads både de kinesiska myndigheterna och de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna att lämna information om de kinesiska bankernas utlåningspolitik och hur lån tilldelats de exporterande tillverkarna. Någon sådan information lämnades emellertid inte. Med beaktande av det bristande samarbetet och av de tillgängliga uppgifterna, och i överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 28.6 i den grundläggande antisubventionsförordningen, anses det vara rimligt att anta att alla företag i Kina skulle betygsättas som låntagare utan tillfredsställande kreditbetyg (”Non-investment grade”, betyget BB från Bloomberg) och att tillämpa en premie som vore rimlig på obligationer som emitterats av företag med samma betyg på standardutlåningsräntan hos Kinas folkbank.

               (132)

               För att beräkna referensräntan för lånen till de företag som ingick i urvalet under undersökningsperioden beräknades därför en riskpremie genom att använda skillnaden mellan räntor på obligationer som emitterats av företag med kreditbetyget BB och obligationer som utfärdats av företag med kreditbetyget AAA (som är kreditvärderingen för de obligationer som emitteras av Kina) enligt Bloomberg. Riskpremien lades sedan till Kinas folkbanks offentliggjorda utlåningsräntor för obligationer med kreditbetyget BB, med beaktande av lånens varaktighet.

               (133)

               Förmånen för de exporterande tillverkarna beräknades sedan som skillnaden mellan den ränta som företagen faktiskt betalat under undersökningsperioden och den ränta som de skulle ha betalat om referensräntan skulle ha tillämpats på lånen. Denna förmån uttrycktes sedan som en procentandel av varje samarbetsvillig tillverkares totala omsättning.

               (134)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte skulle ha använt någon referensränta för att beräkna förmånen, eftersom lånen enligt deras åsikt beviljades på marknadsvillkor och därför inte medförde någon förmån för företagen.

               (135)

               Såsom förklaras i skälen 127–130 är marknaden för banklån i Kina snedvriden och kommissionen anser därför att användningen av en referensränta är fullständigt berättigad.

               (136)

               De kinesiska myndigheterna hävdade dessutom att kommissionens val av just denna referensränta inte hade motiverats tillräckligt.

               (137)

               Kommissionen anser att det för att konstruera ett lämpligt referensvärde för lån noterade i yuan renminbi är rimligt att tillämpa kinesiska räntor justerade med hänsyn till normal marknadsrisk. Med tanke på att exportörernas nuvarande ekonomiska ställning har uppstått på en snedvriden marknad och det inte finns någon tillförlitlig information från de kinesiska bankerna om riskmätningen och fastställandet av kreditbetyg, anses det vara nödvändigt att tillämpa ett påslag för att avspegla den potentiella effekten av den snedvridna kinesiska marknaden på exportörernas ekonomiska ställning.

         d)   Slutsats

               (138)

               Mot bakgrund av undersökningens resultat drar kommissionen slutsatsen att industrin för glasfiberfilament i Kina gynnades av förmånliga lån under undersökningsperioden, både från statsägda banker och från privata banker. Finansieringen av industrin för glasfiberfilament utgör en subvention i den mening som avses i den grundläggande antisubventionsförordningen av följande skäl:

                           a)

                           Det förekommer ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna enligt artikel 3.1 a i.

                           b)

                           Det förekommer uppdrag och direktiv från de offentliga myndigheterna enligt artikel 3.1 a iv.

                           c)

                           Detta medför att en förmån beviljas i enlighet med artikel 3.2.

               (139)

               Med hänsyn till att det föreligger ett ekonomiskt bidrag, en förmån för de exporterande tillverkarna och selektivitet anses subventionen vara utjämningsbar.

         e)   Beräkning av subventionens storlek

               (140)

               Enligt artikel 6 b i den grundläggande antisubventionsförordningen ska förmånen med förmånliga lån beräknas som skillnaden mellan den ränta som betalas och det belopp som skulle ha betalats för ett likvärdigt kommersiellt lån som företaget skulle ha kunnat få på marknaden. I avsaknad av en tillförlitlig riskbedömning fastställde kommissionen såsom anges en marknadsmässig referensränta för likvärdiga kommersiella lån.

               (141)

               Förmånen beräknades för undersökningsperioden som skillnaden mellan den ränta som faktiskt betalades under undersökningsperioden och den ränta som skulle ha betalats med tillämpning av referensräntan.

               (142)

               En av de exporterande tillverkarna hävdade att kommissionen i sin beräkning av förmånen hade använt fel ränta när det gällde den ränta som faktiskt betalats av företaget för ett lån. Detta påstående godtogs och kommissionen såg över beräkningen. Den reviderade beräkningen påverkade emellertid inte den konstaterade subventionsmarginalen.

               (143)

               Med utgångspunkt i denna metod beräknades följande subventionsmarginaler för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet:

                           Förmånliga lån

                           Företag

                           Subventionsmarginal

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           6,3 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)

                           2,6 %

                           Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           7,4 %

         4.2   Andra system för förmånliga lån

               (144)

               Under undersökningsperioden mottog inga av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet några ekonomiska bidrag enligt de system för förmånliga lån som nämns i avsnitt C3.

         5.   Bidragsprogram

               (145)

               Företagen i urvalet fick inga finansiella bidrag från programmen ”Famous Brands”, ”China World Top Brands” eller ”Funds for Outward Expansion of Industries in Guangdong Province” under undersökningsperioden.

         5.1   Särskilda bidragsprogram och bidrag

   a)   Inledning

               (146)

               Företagen i urvalet fick betydande engångsbidrag från olika statliga myndigheter på olika nivåer, vilket innebar att de erhöll en förmån under undersökningsperioden. Dessa bidrag anses omfattas av påståendena om bidragsprogram i klagomålet, eftersom det i klagomålet hävdades att tillverkare av glasfiberfilament fått dessa engångsbidrag från offentliga organ på provinsnivå och lokal nivå och att de utgjorde en förmån eftersom pengarna erhållits utan lämplig motprestation.

               (147)

               Kommissionen erbjöd att hålla samråd med de kinesiska myndigheterna om dessa särskilda bidrag.

               (148)

               De kinesiska myndigheterna motsatte sig samråd eftersom de hävdade att detta inte skulle vara förenligt med avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Eftersom samrådet skulle hållas före inledandet av undersökningen skulle det medföra en oproportionerlig börda för de kinesiska myndigheterna att kontrollera uppgifterna om vartenda system.

               (149)

               De flesta av bidragen rörde obetydliga belopp. Kommissionen undersökte därför inte denna fråga vidare.

               (150)

               Kommissionen undersökte emellertid ett särskilt, relativt stort, bidrag för anläggande av sovrum för företagets anställda, som hade beviljats ett av företagen i urvalet och anses vara kopplat till påståendena om bidragsprogram i klagomålet.

         b)   Slutsats

               (151)

               Den tillfälliga karaktären hos det bidrag som nämns ovan visade tydligt att det inte fanns tillgängligt för andra företag och det följaktligen var specifikt enligt definitionen i artikel 4.2 a i den grundläggande antisubventionsförordningen. På grundval av de insamlade bevisen om mottagandet av detta bidrag och i avsaknad av andra uppgifter anser kommissionen att detta bidrag utgör en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a i och 3.2 i den grundläggande antisubventionsförordningen, och att den berörda exporterande tillverkaren därför beviljades en förmån.

               (152)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade det företag som mottagit bidraget att det hade beviljats för renovering av fasta tillgångar, som amorteras på 50 år. Detta bidrag borde därför fördelas över en period på 50 år och endast förhållandet 1/50, vilket motsvarar den fördel som mottagits under undersökningsperioden, borde beaktas i beräkningen av subventionsmarginalen.

               (153)

               Företaget lämnade ingen bevisning för att motivera en avskrivningsperiod på 50 år för investeringar i fasta tillgångar, i detta fall en byggnad som användes som sovrum för företagets anställda. Den faktiska avskrivningsperioden för ett företags fasta tillgångar är vanligen mycket kortare och motsvarar en period på 10–20 år. På denna grundval är den förmån som uppstått till följd av detta bidrag försumbar och bör därför inte utjämnas.

         6.   Program för befrielse från eller nedsättning av direkta skatter

   6.1   Programmet ”två år gratis, tre år hälften” för företag med utländska investeringar

   a)   Inledning

               (154)

               Programmet ”två år gratis, tre år hälften” ger FIE-företag rätt att inte betala någon bolagsskatt under de första två åren och bara 12,5 % i stället för 25 % under de tre påföljande åren.

         b)   Rättslig grund

               (155)

               Den rättsliga grunden för detta program är artikel 8 i den kinesiska lagen om inkomstskatt för företag med utländska investeringar och utländska företag och artikel 72 i genomförandeföreskrifterna till den kinesiska lagen om inkomstskatt för företag med utländska investeringar och utländska företag. Enligt de kinesiska myndigheterna avslutades detta program genom artikel 57 i 2008 års lag om bolagsskatt med en övergångsperiod fram till utgången av 2012. Det framgår därför av lagen att systemet medfört en förmån under taxeringsåret 2012.

         c)   Undersökningens resultat

               (156)

               Genom programmet ”två år gratis, tre år hälften” beviljades företag förmåner under räkenskapsåret 2012, varefter systemet har avskaffats enligt de kinesiska myndigheterna. Inget av de företag som ingick i urvalet var dock utlandsägt som skulle kunna ha utnyttjat detta skatteprogram under undersökningsperioden.

         d)   Slutsats

               (157)

               De företag som ingick i urvalet fick inga finansiella bidrag enligt detta program under undersökningsperioden. Undersökningen bekräftade dessutom att systemet faktiskt hade avskaffats av de kinesiska myndigheterna.

         6.2   Företag med ny och avancerad teknik

   a)   Inledning

               (158)

               Genom detta program kan företag som kan visa att de uppfyller vissa kriterier erkännas som ”företag med ny och avancerad teknik” och beviljas en nedsättning av bolagsskatten till 15 % jämfört med den normala skattesatsen på 25 %.

         b)   Rättslig grund

               (159)

               Programmets rättsliga grund är artikel 28.2 i 2008 års lag om bolagsskatt, tillsammans med de administrativa åtgärderna för bestämning av företag med ny och avancerad teknik (Guo Ke Fa Huo [2008] nr 172), och artikel 93 i genomförandeföreskrifterna för lagen om bolagsskatt, tillsammans med statsförvaltningens meddelande om frågor kring betalning av bolagsskatt för företag med ny och avancerad teknik (Guo Shui Han [2008] nr 985).

         c)   Undersökningens resultat

               (160)

               Systemet är tillgängligt för företag med ny och avancerad teknik som erkänns som sådana av de kinesiska myndigheterna. För att komma i fråga för detta system ska företag ha grundläggande och självständiga immateriella rättigheter och uppfylla följande villkor som anges i den rättsliga grunden:

                           a)

                           Deras produktion ska omfattas av definitionen av produkter på områden med ny och avancerad teknik som får centralt statligt stöd.

                           b)

                           Deras totala FoU-utgifter ska uppgå till 3–6 % av de totala försäljningsintäkterna.

                           c)

                           Deras inkomster från produkter med ny och avancerad teknik ska stå för över 60 % av de totala försäljningsintäkterna.

                           d)

                           Anställda inom FoU ska utgöra 10 % av det totala antalet anställda.

                           e)

                           De övriga villkor som anges i 2008 års administrativa åtgärder för företag med ny och avancerad teknik är uppfyllda.

               (161)

               En del av de exporterande tillverkarna i urvalet konstaterades utnyttja detta system och betalade därför bolagsskatt på bara 15 % i stället för 25 %. Dessa företag hade ansökt om att klassificeras som företag med ny och avancerad teknik och fått en officiell underrättelse om att de uppfyllde kriterierna och därför hade rätt att fylla i sina bolagsskattedeklarationer i enlighet därmed.

         d)   Slutsats

               (162)

               Kommissionen anser att detta utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i den grundläggande antisubventionsförordningen eftersom det förekommer ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna intäkter för de kinesiska myndigheterna, vilket innebär att de berörda företagen beviljas en förmån. Förmånen för mottagarna är lika med skatteminskningen.

               (163)

               Subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i den grundläggande antisubventionsförordningen eftersom den är begränsad till de företag som klassificeras som företag med ny och avancerad teknik och uppfyller villkoren enligt 2008 års administrativa åtgärder. De berörda exporterande tillverkarna i urvalet hade klassificerats som sådana företag. Inga objektiva kriterier för bidragsberättigande har fastställts i lagstiftningen eller av den beviljande myndigheten.

               (164)

               Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte de kinesiska myndigheterna kommissionens slutsatser och hävdade att urvalskriterierna var objektiva och tillämpades lika på alla företag i Kina. De uppfyller därför inte selektivitetskriteriet.

               (165)

               Kommissionen godtar inte detta påstående. Bidraget är endast tillgängligt för företag med särskilda egenskaper (företag med ny och avancerad teknik), och inte för alla industrier och alla branscher. Stödberättigande är dessutom inte heller automatiskt utan beror på klassificeringen som ett företag med ny och avancerad teknik, som tilldelas på skönsmässiga grunder av den behöriga myndigheten. Ordningen är därför selektiv.

               (166)

               Kommissionen anser därför att denna subvention är utjämningsbar.

         e)   Beräkning av subventionens storlek

               (167)

               Kommissionen har beräknat storleken på den utjämningsbara subventionen som skillnaden mellan den skatt som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden och den skatt som de berörda företagen faktiskt betalade under undersökningsperioden.

                           Företag med ny och avancerad teknik

                           Företag

                           Subventionsmarginal

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           0,0 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)

                           1,3 %

                           Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           0,8 %

         6.3   Nedsättning av inkomstskatt för FIE-företag vid köp av utrustning tillverkad i Kina

   a)   Inledning

               (168)

               Programmet tillåter ett företag att begära skatteavdrag för inköp av inhemskt tillverkad utrustning om ett projekt överensstämmer med den kinesiska regeringens industripolitik. Ett skatteavdrag på upp till 40 % av inköpspriset för inhemskt tillverkad utrustning kan tillämpas på ökningen av skattskyldigheten från föregående år.

         b)   Rättslig grund

               (169)

               Den rättsliga grunden för programmet är de tillfälliga åtgärderna med inkomstskatteavdrag för företag för investering i inhemskt tillverkad utrustning för tekniska renoveringsprojekt av den 1 juli 1999 och den statliga skatteförvaltningens meddelande om att stoppa tillämpningen av inkomstskatteavdraget för företag och undantagspolicyn för ett företags investeringar i inköp av inhemskt tillverkad utrustning, nr 52 [2008] från den statliga skatteförvaltningen, som trädde i kraft den 1 januari 2008.

         c)   Undersökningens resultat

               (170)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att detta program hade avskaffats från och med januari 2008 enligt meddelande nr 52. Undersökningen visade dock att ett av företagen i urvalet hade gynnats av detta program under undersökningsperioden.

         d)   Slutsats

               (171)

               Programmet utgör en subvention eftersom det utgör ett ekonomiskt bidrag från den kinesiska regeringen i form av uteblivna offentliga intäkter enligt artikel 3.1 a ii i den grundläggande antisubventionsförordningen. Programmet innebär en förmån för mottagarna på ett belopp motsvarande skattelättnaden i den mening som avses i artikel 3.2 i den grundläggande antisubventionsförordningen. Denna subvention är selektiv enligt artikel 4.4 b i den grundläggande antisubventionsförordningen eftersom skattelättnaden är beroende av att inhemska produkter används framför importerade.

         e)   Beräkning av subventionens storlek

               (172)

               Kommissionen har beräknat storleken på den utjämningsbara subventionen som skillnaden mellan den skatt som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden och den skatt som de berörda företagen faktiskt betalade under undersökningsperioden.

               (173)

               Den subventionsnivå som under undersökningsperioden fastställdes avseende denna subvention för Jiangsu Changhai Group uppgår till 0,2 %.

               (174)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade en exporterande tillverkare att det inte var berättigat till några ekonomiska bidrag enligt ordningen för nedsatt inkomstskatt för FIE-företag som köper kinesisktillverkad utrustning, eftersom det inte är ett företag med utländska investeringar. Kommissionen tillskrev därför felaktigt en förmån till företaget enligt denna ordning på grundval av tillgängliga uppgifter. Företaget hävdade även att det funnit mindre fel i beräkningen. Båda påståendena godtogs och beräkningen av subventionsmarginalen justerades i enlighet med detta.

         6.4   Andra program för befrielse från eller nedsättning av direkta skatter

               (175)

               Skatteavdraget för FoU undersöktes också. Denna åtgärd rörde emellertid obetydliga belopp. Kommissionen undersökte därför inte denna fråga vidare.

               (176)

               Under undersökningsperioden mottog inga av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet några finansiella bidrag enligt de återstående system för befrielse från skatt om nämns i avsnitt C3.

         7.   Program för indirekta skatter och importtullsatser

   7.1   Momsundantag och importtullrabatter vid användning av importerad utrustning

   a)   Inledning

               (177)

               Detta program medför ett undantag från moms och importtullar till förmån för FIE-företag eller inhemska företag vid import av kapitalvaror för användning i produktionen. För att dra fördel av denna förmån får inte kapitalvarorna omfattas av en förteckning över icke-stödberättigande varor och det sökande företaget måste erhålla ett certifikat för statsfrämjat projekt som utfärdas av de kinesiska myndigheterna eller av den nationella utvecklings- och reformkommissionen i enlighet med berörd lagstiftning om investeringar, skatter och tullar.

         b)   Rättslig grund

               (178)

               Programmets rättsliga grund är statsrådets cirkulär om anpassade skatter för importerad utrustning, Guo Fa nr 37/1997, finansministeriets, allmänna tullmyndighetens och den statliga skattemyndighetens meddelande om anpassning av vissa förmånliga importtullregler, finansministeriets, allmänna tullmyndighetens och den statliga skattemyndighetens kungörelse [2008] nr 43, NDRC:s meddelande om relevanta frågor rörande bekräftelse på inhemskt eller utländskt finansierade projekt vars utveckling stöds av staten, nr 316 2006 av den 22 februari 2006 och förteckningen över varor icke undantagna från tull för företag med utländska investeringar eller inhemska företag, 2008.

         c)   Undersökningens resultat

               (179)

               Samtliga företag i urvalet gynnades av detta system.

         d)   Slutsats

               (180)

               Programmet anses vara ett ekonomiskt bidrag i form av uteblivna statliga intäkter i den mening som avses i artikel 3.1 a ii eftersom FIE-företag och andra stödberättigade inhemska företag befrias från betalning av moms och/eller tullar som de annars skulle betala. De mottagande företagen beviljas därmed en förmån enligt artikel 3.2 i den grundläggande antisubventionsförordningen. Programmet är selektivt i den mening som avses i artikel 4.2 a i den grundläggande antisubventionsförordningen eftersom den lagstiftning enligt vilken den beviljande myndigheten agerar begränsar omfattningen till företag som investerar enligt särskilda kategorier som uttömmande definieras i lagstiftningen, och som antingen tillhör den främjade kategorin eller den begränsade kategorin b i förteckningen med riktlinjer för företag med utländska investeringar och tekniköverföring eller de som överensstämmer med förteckningen över nyckelindustrier, produkter och teknik vars utveckling stöds av staten.

               (181)

               Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte de kinesiska myndigheterna kommissionens slutsatser och hävdade att urvalskriterierna var objektiva och tillämpades lika på alla företag i Kina. De uppfyller därför inte selektivitetskriteriet. De kinesiska myndigheterna hänvisade dock inte till några särskilda bestämmelser i lagstiftningen för att bestyrka sina åsikter och lämnade ingen bindande bevisning för att stödberättigandet är automatiskt.

               (182)

               De kinesiska myndigheterna och en exporterande tillverkare hävdade också att kommissionen inte kan utjämna eventuella momsbefrielser som de tre företagen i urvalet mottagit eftersom de momsundantag som beviljats tidigare inte längre kunde utjämnas från och med 2009. Även vid en genomsnittlig avskrivningsperiod på fem-tio år för den importerade utrustningen i fråga skulle den påstådda förmånen varken upphöra före införandet av åtgärderna eller sannolikt fortsätta under hela den femårsperiod då åtgärderna tillämpades.

               (183)

               Kommissionen konstaterar att avskrivningsperioden för en del av den importerade utrustningen är mycket längre än tio år och att den kunde vara 15 eller 20 år i vissa fall. I alla händelser utjämnade kommissionen ingen förmån från några av inköpen av importerad utrustning efter 2009. De kinesiska myndigheterna tillstod dessutom att företagen fortfarande kunde utnyttja ordningen ”någon tid efter” det att åtgärderna infördes. Påståendet avvisas därför.

         e)   Beräkning av subventionens storlek

               (184)

               Det utjämningsbara subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Den förmån som beviljas mottagarna anses vara beloppet av den moms och de tullar på den importerade utrustningen som undantas. För att se till att det utjämningsbara beloppet bara omfattade undersökningsperioden avskrevs den mottagna förmånen för utrustningens hela livslängd i enlighet med företagets normala redovisningsförfaranden.

               (185)

               Den subventionsnivå som fastställdes för detta system under undersökningsperioden för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna uppgår till:

                           Momsundantag och importtullrabatter vid användning av importerad utrustning

                           Företag/Företagsgrupp

                           Subventionsnivå

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           0,5 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)

                           0,1 %

                           Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           0,5 %

         7.2   Andra program för befrielse från eller nedsättning av indirekta skatter

               (186)

               Under undersökningsperioden mottog inga av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet några ekonomiska bidrag enligt de återstående system för befrielse från indirekt skatt som nämns i avsnitt C3.

         8.   Tillhandahållande av varor och tjänster från myndigheter för mindre än skälig ersättning

   8.1   Tillhandahållande av råvaror, tillhandahållande av el, tillhandahållande av vatten

               (187)

               Ingen förmån konstaterades i anslutning till inköp av råvaror, vatten eller el av de exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden.

         8.2   Tillhandahållande av markanvändningsrättigheter

   a)   Inledning

               (188)

               Företag får inte göra direkta markförvärv i Kina utan får bara köpa en markanvändningsrättighet av de lokala myndigheterna.

         b)   Rättslig grund

               (189)

               Enligt den kinesiska markförvaltningslagen tillhör all mark folket och får inte köpas eller säljas, utan lagen innehåller villkoren för försäljning av markanvändningsrättigheter till företag genom anbud, prissättning eller auktion.

         c)   Undersökningens resultat

               (190)

               Ett auktionssystem skulle i princip innebära att marknaden avgjorde priset för en viss markanvändningsrättighet, som därför skulle fastställas helt oberoende. De kinesiska myndigheterna uppgav dock att de under alla omständigheter fastställer minimipriser för varje markkategori (mark graderas från 1 till 15 beroende på tomtens kvalitet), som priset för markanvändningsrättigheten inte får underskrida.

               (191)

               De kinesiska myndigheterna kontrollerar också markutbudet genom att med hjälp av kvoter begränsa det markområde för vilket markanvändningsrättigheter får säljas för industri- eller bostadsändamål, per provins och per år.

               (192)

               Kommissionen kunde emellertid inte, för var och en av de markanvändningsrättigheter som förvärvats av de exporterande tillverkarna, hitta några belägg för ett auktionsförfarande där priset för markanvändningsrättigheten fastställts på ett oberoende sätt. Den exporterande tillverkare som tilldelades tomten bjöd på utgångspriset, och eftersom den var den enda budgivaren tilldelades den också markanvändningsrättigheten. Efter meddelandet av uppgifter förklarade de kinesiska myndigheterna att de inte höll med om kommissionens slutsats att det inte finns någon fungerande marknad för försäljningen av markanvändningsrättigheter i Kina. De kom emellertid inte med några nya argument till stöd för denna åsikt.

               (193)

               Resultatet av undersökningen bekräftar att läget när det gäller tillhandahållande och förvärv av mark i Kina är oklart och saknar öppenhet och att priserna ofta fastställs godtyckligt av myndigheterna. Myndigheterna fastställer priserna enligt systemet för urban markvärdering, som bl.a. innebär att de även ska ta hänsyn till industripolitiken när de fastställer priset på industrimark (29).

               (194)

               Oberoende offentligt tillgängliga uppgifter tyder också på att mark i Kina tillhandahålls till priser under marknadsnivå (30).

               (195)

               I praktiken betalade företagen i urvalet därför det pris som fastställts av de kinesiska myndigheterna. Markanvändningsrättigheten tillhandahålls för mindre än skälig ersättning i förhållande till det marknadsreferensvärde som anges i avsnitt e nedan.

               (196)

               Läget vad gäller mark i Kina diskuteras också i ett arbetsdokument från Internationella valutafonden, som bekräftar att tillhandahållandet av markanvändningsrättigheter till kinesiska industrier inte respekterar marknadsförhållanden (31).

         d)   Slutsats

               (197)

               Kommissionen slår fast att de kinesiska myndigheternas tillhandahållande av markanvändningsrättigheter bör anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a iii och artikel 3.2 i den grundläggande antisubventionsförordningen i form av tillhandahållande av varor som innebär att företagen beviljas en förmån. Eftersom undersökningen inte visade att det fanns någon fungerande marknad för försäljning av markanvändningsrättigheter i Kina tyder användandet av ett externt referensvärde (se avsnitt e nedan) på att det belopp som betalas för markanvändningsrättigheter av exportörerna i urvalet ligger under marknadsvärdet.

               (198)

               Såsom förklaras i skälen 67–82 är subventionen selektiv enligt artikel 4.2 a och c i den grundläggande antisubventionsförordningen eftersom offentliga myndigheter enligt statsrådets beslut nr 40 ska se till mark tillhandahålls till främjade industrier, varav industrin för glasfiberfilament är en. I artikel 18 i beslut nr 40 klargörs att industrier som är ”begränsade” inte ska få tillgång till markanvändningsrättigheter.

         e)   Beräkning av subventionsmarginalen

               (199)

               Förmånen utgörs av skillnaden mellan det pris som betalats för markanvändningsrättigheten och ett lämpligt externt referensvärde.

               (200)

               Kommissionen anser att Taiwan är en lämplig extern jämförelse av följande skäl:

                           a)

                           Den jämförbara ekonomiska utvecklingsnivån, bruttonationalprodukten och den ekonomiska strukturen i Taiwan och i de flesta provinser och städer i Kina där de exporterande tillverkarna i urvalet är etablerade.

                           b)

                           Den geografiska närheten mellan Kina och Taiwan.

                           c)

                           Den höga graden av industriell infrastruktur i både Taiwan och många provinser i Kina.

                           d)

                           De starka ekonomiska banden och den gränsöverskridande handeln mellan Taiwan och Kina.

                           e)

                           Den höga befolkningstätheten i många provinser i Kina och i Taiwan.

                           f)

                           Likheten mellan typen av mark och de transaktioner som använts för att konstruera det relevanta referensvärdet i Taiwan med dem i Kina.

                           g)

                           De gemensamma demografiska, språkliga och kulturella egenskaperna i Taiwan och Kina.

               (201)

               Efter meddelandet av uppgifter bestred de kinesiska myndigheterna användningen av Taiwan som riktmärke genom att hävda att befolkningstätheten i Taiwan är många gånger högre än i Kina, vilket innebär att marksituationen och priserna i de två länderna inte är jämförbara. Av de många anledningar som anges i föregående skäl anser kommissionen emellertid att riktmärket har valts på en rimlig grund.

               (202)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade dessutom en av de exporterande tillverkarna i urvalet att användningen av Taiwan inte lämpade sig för de ekonomiska villkoren i den provins där det är beläget, men föreslog inte något alternativ. Den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att den fysiska närheten mellan Kina och Taiwan inte borde anses vara ett giltigt kriterium för att välja just detta riktmärke, men bestyrkte inte sitt påstående. Eftersom det saknas förslag till alternativa jämförelser bekräftas användningen av Taiwan.

               (203)

               Med hänsyn till alla dessa faktorer drar kommissionen slutsatsen att priserna för markanvändningsrättigheter i Kina, om marknadsvillkor rådde, för de exporterande tillverkarna i urvalet, skulle vara mycket lika priserna i Taiwan.

               (204)

               De genomsnittliga markpriserna i Taiwan under 2012 hämtades från industrikontoret vid ekonomiministeriet och justerades tillbaka för inflation och BNP-tillväxt för att komma fram till ett referenspris för mark för varje kalenderår. Eftersom markanvändningsrättigheter gäller i 50 år och skrivs av i enlighet därmed är förmånen under undersökningsperioden en femtiondel av skillnaden mellan referenspriset och det faktiska pris som betalats.

               (205)

               Följande subventionsmarginal har fastställts för tillhandahållande av mark för mindre än skälig ersättning:

                           Tillhandahållande av mark för mindre än skälig ersättning

                           Företag

                           Subventionsmarginal

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           2,9 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)

                           1,6 %

                           Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           1,6 %

         9.   Slutsats beträffande subventionering

               (206)

               Kommissionen beräknade storleken för de utjämningsbara subventionerna till de företag som omfattas av undersökningen i enlighet med bestämmelserna i den grundläggande antisubventionsförordningen, för varje system separat, och adderade uppgifterna för att komma fram till ett sammanlagt subventionsbelopp för varje exporterande tillverkare för undersökningsperioden.

               (207)

               För att fastställa de totala subventionsmarginalerna nedan beräknade kommissionen först den relativa subventioneringen, dvs. subventionsbeloppet i förhållande till företagets totala omsättning. Denna andel användes därefter för att beräkna den subvention som tilldelades exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.

               (208)

               Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton.

               (209)

               I enlighet med artikel 15.3 i den grundläggande antisubventionsförordningen beräknas den totala subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet på grundval av det totala vägda genomsnittet av subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag för den koncern som den exporterande tillverkare som omfattas av bestämmelserna i artikel 28.1 tillhör.

                           Företag

                           Subventionsmarginal

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           9,7 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)

                           5,8 %

                           Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           10,3 %

                           Andra samarbetsvilliga företag

                           10,2 %

         D.   SKADA

   1.   Unionstillverkning och unionsindustrin

               (210)

               Den likadana produkten tillverkades av åtta unionstillverkare under undersökningsperioden. De anses därför utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 9.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen.

               (211)

               Unionens sammanlagda produktion under undersökningsperioden fastställdes till mellan 530 000 och 580 000 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter rörande unionsindustrin som lämnats av APFE. Såsom framgår i skäl 17 valdes tre unionstillverkare ut till urvalet, vilka står för över 52 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

               (212)

               Mot bakgrund av uppgifterna i klagomålet/begäran om översyn, där de faktiska makroekonomiska indikatorerna för klagandena/sökandena angavs, och det faktum att endast ett mycket begränsat antal unionstillverkare inte ingick bland klagandena/sökandena, förefaller det lämpligt att inte lämna ut de faktiska sammanlagda indikatorerna för alla unionstillverkare, eftersom en berörd part då skulle kunna urskilja siffrorna för de företag som inte ingick bland klagandena/sökandena.

               (213)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter invände de kinesiska myndigheterna mot den konfidentiella behandlingen och användningen av intervaller för unionens totala förbrukning och de andra uppgifterna avseende makroekonomiska skadeindikatorer.

               (214)

               På begäran och med angivande av goda skäl är kommissionen skyldig att respektera konfidentiella uppgifter för de tillverkare som inte agerar som klagande. Om exakta makroekonomiska indikatorer lämnas ut är det möjligt att urskilja konfidentiella uppgifter för sådana tillverkare, vilket skulle skada deras intressen. Detta påstående avvisas därför.

         2.   Förbrukningen i unionen

               (215)

               Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av i) unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt uppgifter från APFE, och ii) importen från tredjeländer enligt uppgifter från Eurostat (Comext).

               (216)

               Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 1

                  Förbrukning i unionen (ton)

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Total förbrukning i unionen

                           700 000–750 000

                           680 000–730 000

                           710 000–760 000

                           720 000–770 000

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              97

                              101

                              103

                              Källa: Uppgifter från APFE och Eurostat (Comext).

               (217)

               Mellan 2010 och översynsperioden ökade förbrukningen i unionen med 3 %.

               (218)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en användare att unionens förbrukning minskade med nästan 30 % under 2009. I detta perspektiv hävdar användaren att en ökning på 3 % från 2010 inte är väsentlig. Kommissionen ansåg inte heller att denna ökning av väsentlig, men konstaterade däremot att förbrukningen ökade under skadeundersökningsperioden.

         3.   Import från det berörda landet

   3.1   Den dumpade och subventionerade importens volym och marknadsandel

               (219)

               Nedanstående analys omfattar både den dumpade och den subventionerade importen med samma tillverkare i Kina som ingick i urvalet och under samma undersökningsperiod.

               (220)

               Importvolymen från Kina av den berörda produkten utvecklades på följande sätt

                  Tabell 2

                  Importvolym (ton) och marknadsandel

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Importvolym (ton)

                           98 916

                           152 514

                           109 172

                           125 781

                           130 958

                              Index (2010 = 100)

                              65

                              100

                              72

                              82

                              86

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              154

                              110

                              127

                              132

                           Marknadsandel

                           13 %–18 %

                           19 %–24 %

                           13 %–18 %

                           15 %–20 %

                           15 %–20 %

                              Index (2010 = 100)

                              87

                              100

                              73

                              81

                              83

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              115

                              84

                              93

                              97

                              Källa: Eurostat (Comext).

               (221)

               Importvolymen från Kina minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen minskade med 17 %. År 2010 är dock inte ett lämpligt referensår och importtendenserna kan analyseras mer exakt om man även ser på föregående år, 2009, vilket visas i tabellen ovan. År 2010 kännetecknades av att unionstillverkarna lade upp stora lager av kinesiska glasfiberfilamentprodukter innan de preliminära tullarna infördes i september 2010. Undersökningen visade att mycket större mängder än normalt importerades från Kina under de första nio månaderna 2010. Importen från Kina uppgick till omkring 99 000 ton 2009, medan importen låg på över 152 000 ton 2010 för att sedan minska till omkring 109 000 ton under 2011. Tendensen visar en tydlig ökning av importen från 2009. Från och med 2011 minskade den kinesiska importen med 20 % i volym, vilket ledde till en återhämtad marknadsandel på två procentenheter.

               (222)

               Flera parter upprepade sina påståenden om att importen från Kina och dess marknadsandel minskade mellan 2010 och slutet av undersökningsperioden, och att ingen betydande ökning av importen har påvisats, vilket är ett krav enligt artikel 3.2 i WTO: s antidumpningsavtal och artikel 15.2 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. De hävdar dessutom att 2009 inte är ett lämpligt referensår av följande skäl: i) det finns ingen rättslig grund i den grundläggande antidumpningsförordningen och den grundläggande antisubventionsförordningen, och Mexiko-Steel Pipes and Tubes Panel anser att ”en utredande myndighet inte får använda tillfälliga undergrupper inom en period”, ii) det finns inga bevis för påståendet att importen 2010 var följden av uppbyggandet av lager, och iii) att uppgifterna för 2009 inte har beaktats i samband med någon annan aspekt av fastställandet av skada, vilket innebär att bedömningen inte är objektiv.

               (223)

               När det gäller det första och det tredje påståendet är den grundläggande antidumpningsförordningen och den grundläggande antisubventionsförordningen den tillämpliga lagstiftningen, och där anges inte vilken period som bör beaktas i analysen av tendenser. Det finns därför ingen anledning till att inte använda 2009 för att analysera tendenserna i importen från Kina. Detta gör inte analysen icke-objektiv, tvärtom, det utgör ytterligare ett komplement till analysen av unionsindustrins situation. Såsom förklaras i skäl 219 beaktades år 2009 endast med avseende på de specifika skadeindikatorerna för den kinesiska importen, förutom skadeundersökningsperioden. För de andra skadeindikatorerna fanns det inget objektivt skäl till att inte alla år i skadeundersökningsperioden skulle kunna beaktas fullständigt.

               (224)

               När det gäller det andra påståendet framgår verkningarna av uppbyggandet av lager mycket tydligt i de månatliga importuppgifterna från den databas som inrättats i enlighet med artikel 14.6 i den grundläggande antidumpningsförordningen (se diagram 1 nedan) (34). Före införandet av de provisoriska åtgärderna ökade importen av den berörda produkten från Kina starkt under det andra och tredje kvartalet 2010 (för förbrukning före årsslutet 2010/i början av 2011, på grund av begränsad hållbarhetstid). Detta motsvarades inte av en liknande ökning i förbrukningen, vilket visar på att denna import gjordes för att bygga upp lager innan åtgärderna infördes. De kinesiska myndigheterna lämnade ingen annan förklaring till denna ökning och kommissionen har därför anledning att anse att uppbyggandet av lagren skedde innan de provisoriska åtgärderna infördes i slutet av 2010. Detta visas också av att importen per månad från Kina under perioden mellan de provisoriska och de slutgiltiga åtgärderna (fjärde kvartalet 2010 och första tremånadersperioden 2011) var mycket låg. När åtgärderna sänktes i det slutgiltiga skedet (i mars 2011) ökade importnivåerna igen till en stabil nivå.

                  Diagram 1

                  Import av den berörda produkten från Kina (mängder per månad)

                  Källa: Artikel 14.6-databasen.

         3.2   Priser på den dumpade och subventionerade importen

               (225)

               De kinesiska importpriserna (exklusive de gällande antidumpningstullarna) utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 3

                  Importpriser

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Genomsnittligt cif-pris (euro/ton)

                           911

                           877

                           892

                           834

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              96

                              98

                              92

                              Källa: Eurostat (Comext).

               (226)

               De kinesiska cif-importpriserna (exklusive de gällande antidumpningstullarna) utvecklades från 911 euro/ton till 834 euro/ton under skadeundersökningsperioden. Detta motsvarar en minskning på 8 % under skadeundersökningsperioden.

               (227)

               De kinesiska myndigheterna och en användare hävdade att en jämförelse av de genomsnittliga importpriserna i avsaknad av en analys av produktmixen var vilseledande. De kinesiska myndigheterna uppgav vidare att den största delen av importen från Kina bestod av den billigaste produkttypen, dvs. roving.

               (228)

               Tvärtemot vad som hävdades beaktades produktmixen fullständigt i analysen eftersom kommissionen jämförde de kinesiska exporterande tillverkarnas exportpriser med de utvalda unionstillverkarnas priser, per produkttyp. Samma tillvägagångssätt tillämpades i den ursprungliga undersökningen.

               (229)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter begärde de kinesiska myndigheterna kinesiska importpriser per produkttyp i tabell 3, med tanke på att uppgifter per produkttyp användes för beräkningarna av prisunderskridande och skademarginal.

               (230)

               De genomsnittliga kinesiska importpriserna från tabell 3 används för att visa tendensen under skadeundersökningsperioden. Användningen av genomsnittliga priser är lämplig för att visa tendenser. I beräkningarna för att avgöra prisunderskridande och skademarginal användes uppgifter per produkttyp.

               (231)

               I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de kinesiska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import. Prisjämförelsen gjordes per produkttyp för transaktioner i samma handelsled. Resultatet av jämförelsen uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga priset fritt fabrik under skadeundersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. För en stor kinesisk exportör till unionen visade detta en underskridandemarginal på 2 % trots de gällande antidumpningsåtgärderna (och tullarna), som lades till importpriset. Den allra största delen av annan import skedde till prisnivåer som var jämförbara med unionspriserna.

               (232)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en exporterande tillverkare att det fanns vissa felaktigheter i cif-värdena för tre produktkodnummer.

               (233)

               Detta påstående var korrekt och kommissionen har justerat de respektive cif-värdena, vilket ledde till en liten förändring i prisunderskridandet och marginalen för målprisunderskridande för denna exporterande tillverkare (se skäl 440).

               (234)

               Flera parter hävdade att det inte förekom något väsentligt prisunderskridande under undersökningsperioden. De uppgav att en underskridandemarginal på 2 % för en enda exportör nästan utgör miniminivån och att den därför inte kan anses vara väsentlig. De hänvisar dessutom till kommissionens praxis, enligt vilken ett begränsat prisunderskridande eller ett prisunderskridande på 6 % inte anses inverka på den allmänna prisnivån i unionen med tanke på den begränsade exportvolymen.

               (235)

               Prisunderskridandet kvarstår trots de gällande antidumpningstullarna. Hänvisningen till kommissionens praxis är vilseledande. I ärendet om ”kompakt natriumkarbonat” (35) ansågs prisunderskridandet på 6 % praktiskt taget inte ha inverkat alls på de allmänna prisnivåerna på grund av den begränsade importvolymen, kombinerat med en marknadsandel på 1,4 % för det exporterande landet. Som en jämförelse hade Kina en marknadsandel på mellan 15 och 20 % under undersökningsperioden. I ärendet om ”vissa lasersystem för optisk avläsning” (36) konstaterades prisunderskridandet för den berörda produkten vara begränsat tanke på i) den stora ökningen av unionens förbrukning (129 %), och ii) arten av den berörda produkten, en icke-homogen produkt med många olika egenskaper och tekniska skillnader som var föremål för snabb teknisk utveckling. I de nuvarande undersökningarna är marknaden för den berörda produkten helt olika till sin natur och omfattningen av prisunderskridandet måste därför bedömas mot bakgrund av just de marknadsförhållandena. Den berörda produkten är en grundläggande homogen förstärkningsprodukt på en marknad som är relativt stabil. En sådan marknad är mer känslig för prisskillnader, och även en liten prisskillnad kan ha en stor inverkan på marknaden. Det faktum att inget stort prisunderskridande förekom ändrar därför inte kommissionens slutsatser. Tvärtom, denna faktor beaktades fullständigt i bedömningen. I alla händelser bedöms varje fall individuellt och skadebilden består av många indikatorer, varav ingen kan ha en avgörande vikt.

         4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

               (236)

               I enlighet med artikel 3.5 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 8.4 i den grundläggande antisubventionsförordningen omfattade granskningen av den dumpade och subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

               (237)

               Som nämns i skälen 17–25, användes ett stickprovsförfarande för att fastställa den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

               (238)

               För skadeanalysen skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som lämnats i klagomålet och i begäran om översyn samt efterföljande inlagor och, när så var möjligt, dubbelkontrollerat mot statistik. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

               (239)

               De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpnings- och subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning eller subvention.

               (240)

               De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

         5.   Makroekonomiska indikatorer

   5.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

               (241)

               Variationer i årsproduktionen är vanliga inom unionsindustrin med tanke på att ugnarna måste renoveras vart sjunde till tionde år, vilket ger upphov till en högre produktionsvolym under året före för att bygga upp lager, och en lägre produktionsvolym under det år ugnen inte är i drift på grund av renoveringen. När en ugn inte är i drift på grund av renovering blir också produktionskapaciteten för det året lägre.

               (242)

               Med dessa reservationer i åtanke utvecklades den samlade unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet under skadeundersökningsperioden på följande sätt:

                  Tabell 4

                  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Produktionsvolym (ton)

                           560 000–610 000

                           580 000–630 000

                           510 000–560 000

                           530 000–580 000

                              Index

                              100

                              103

                              92

                              95

                           Produktionskapacitet (i ton)

                           670 000–720 000

                           680 000–730 000

                           650 000–700 000

                           640 000–690 000

                              Index

                              100

                              101

                              97

                              96

                           Kapacitetsutnyttjande

                           84 %

                           86 %

                           81 %

                           84 %

                              Index

                              100

                              102

                              95

                              99

                              Källa: Uppgifter från APFE.

               (243)

               Inom ramen för unionens ökade förbrukning (med 3 %) minskade unionsindustrins produktion av den likadana produkten med 5 % mellan 2010 och undersökningsperioden. Produktionskapaciteten minskade också med omkring 4 % mellan 2010 och undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet förblev relativt stabilt under skadeundersökningsperioden, med undantag för en minskning 2012.

               (244)

               En produktionsminskning med 11 procentenheter och en minskning i produktionskapaciteten med 4 procentenheter kan noteras mellan 2011 och 2012. Detta var följden av omstruktureringen av unionsindustrin och stängningen av några anläggningar. Glasfiberfilamenttillverkaren Ahlstrom upphörde med produktionen i slutet av 2011 och Owens Corning Vado Ligure stängde sin anläggning 2012, eftersom de inte kunde återhämta sig från den dumpade importen. Unionsindustrin anser emellertid att den kan förbli lönsam efter omstruktureringen och när lika villkor har återinförts, vilket förklarar varför unionsindustrin fortfarande investerar i renovering av de befintliga ugnarna.

               (245)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen hänvisade till en kortare livstid än genomsnittet för ugnarna och att unionstillverkarnas investeringar och/eller användning av ugnarna därför i hög grad är ineffektivt.

               (246)

               Det bevisades att unionsindustrins renoveringsbeslut fattades på grundval av effektivitets- och energieffektivitetsskäl. Det fanns inga indikationer på att den livstid för ugnarna som unionstillverkarna i urvalet grundade sina beslut på inte var god praxis i branschen och att den inte överensstämde med produktmixens behov.

               (247)

               Flera parter hävdade att det var nödvändigt att beakta en längre period än 2010 till undersökningsperioden, särskilt med tanke på kostnaderna för ugnsrenoveringarna, eftersom detta påverkade de makro- och mikroekonomiska indikatorerna. De kinesiska myndigheterna hävdade att inga uppgifter eller upplysningar lämnades om de år då unionstillverkarna genomförde ugnsrenoveringar.

               (248)

               Ugnsrenoveringar är normala inom industrin och görs med jämna mellanrum. De är nödvändiga för att garantera driftkontinuitet och upprätthålla kapaciteten. De FoU-investeringar som görs är direkt kopplade till driftskapaciteten och möjligheterna att utveckla skräddarsydda produkter för kundernas behov. Dessa investeringar är därför inte exceptionella för skadeundersökningsperioden. Reparationer eller renoveringar av ugnar kommer alltid att påverka produktionsvolymen, vilken tidsperiod som än beaktas. Företagsspecifik information om när renoveringar har genomförts anses vara konfidentiell.

               (249)

               En användare hävdade också att unionsindustrin kunde undvika eventuella skadliga verkningar (av subventionerad och dumpad import) eftersom kapacitetsutnyttjandet förblev relativt stabilt under perioden från 2010 till undersökningsperiodens slut.

               (250)

               Tillverkningen av den likadana produkten är en kontinuerlig process som inte kan anpassas till kortsiktiga fluktuationer i efterfrågan. Det relativt stabila kapacitetsutnyttjandet måste övervägas mot bakgrund av den minskande produktionskapaciteten. Detta påstående avvisas därför.

         5.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

               (251)

               Försäljningsvolymen på den öppna marknaden av unionsindustrin på unionsmarknaden och de företagsinterna försäljningsvolymerna på unionsmarknaden samt respektive marknadsandelar utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 5

                  Försäljningsvolym och marknadsandel

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Försäljningsvolym på den öppna marknaden på unionsmarknaden (ton)

                           420 000–470 000

                           390 000–440 000

                           400 000–450 000

                           420 000–470 000

                              Index

                              100

                              94

                              96

                              99

                           Marknadsandel av försäljning på den öppna marknaden

                           58 %–63 %

                           56 %–61 %

                           55 %–60 %

                           56 %–61 %

                              Index

                              100

                              96

                              95

                              97

                           Försäljningsvolym på den företagsinterna marknaden på unionsmarknaden (ton)

                           20 000–70 000

                           30 000–80 000

                           30 000–80 000

                           30 000–80 000

                              Index

                              100

                              114

                              123

                              121

                           Marknadsandel av försäljning på den företagsinterna marknaden

                           4 %–9 %

                           5 %–10 %

                           5 %–10 %

                           5 %–10 %

                              Index

                              100

                              117

                              122

                              118

                              Källa: Uppgifter från APFE.

               (252)

               Unionsindustrins försäljningsvolym av glasfiberfilamentprodukter på den öppna marknaden (dvs. till icke-närstående kunder) minskade något med 1 % under skadeundersökningsperioden. I förhållande till unionens förbrukningsökning på 3 % innebar detta dock att unionsindustrins marknadsandel minskade från 58 %–63 % år 2010 till 56 %–61 % under undersökningsperioden. Den lägre försäljningsvolymen 2011 är följden av uppbyggandet av lager av kinesisk import 2010, som gradvis kom ut på marknaden under 2011.

               (253)

               Under skadeundersökningsperioden utgjorde unionsindustrins försäljning på den företagsinterna marknaden mellan 11 % och 14 % av den totala försäljningen (på den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden) på unionsmarknaden. Försäljningen på den företagsinterna marknaden visar en ökande tendens mellan 2010 och 2012, för att sedan stabiliseras under undersökningsperioden. Ökningen av den företagsinterna försäljningen mellan 2010 och 2011 är begränsad i absoluta tal.

         5.3   Sysselsättning och produktivitet

               (254)

               Unionstillverkarnas sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 6

                  Sysselsättning och produktivitet

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Antal anställda

                           3 450–3 950

                           3 350–3 850

                           3 200–3 700

                           3 000–3 500

                              Index

                              100

                              97

                              95

                              89

                           Produktivitet (enhet per anställd)

                           153

                           163

                           150

                           164

                              Index

                              100

                              106

                              98

                              107

                              Källa: Uppgifter från APFE.

               (255)

               Unionstillverkarnas sysselsättningsnivå visar att unionsindustrin försökte rationalisera produktionen under skadeundersökningsperioden för att sänka tillverkningskostnaderna. Antalet anställda minskade också med 11 % under skadeundersökningsperioden.

               (256)

               Till följd av den kombinerade effekten av en förändring i antalet anställda och produktionsvolymen under samma skadeundersökningsperiod har produktiviteten hos unionstillverkarnas anställda ökat med 7 % mellan 2010 och undersökningsperioden, mätt som produktion (ton) per anställd och år.

         5.4   Tillväxt

               (257)

               Såsom anges i skäl 217 ökade unionens förbrukning med 3 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den likadana produktens många tillämpningar förväntar sig unionsindustrin och användarna att detta tillväxtmönster kommer att fortgå under den närmaste framtiden.

         5.5   Dumpnings- och subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning och subventionering

               (258)

               Unionsindustrin hade lidit skada till följd av den dumpade importen från Kina fram till 2011, då tullar infördes. De gällande tullarna på import från Kina utformades för att skapa lika villkor så att unionen skulle kunna konkurrera på rättvisa villkor med importen och återhämta sig från skadan.

               (259)

               Så har dock inte varit fallet. Unionsindustrin går nu återigen med förlust och fortsatte att förlora marknadsandelar, trots att förbrukningen i unionen har ökat. Importen från Kina fortsatte att komma in till mycket låga priser och vann marknadsandelar. Den kinesiska importens marknadsandel låg under undersökningsperioden tre procentenheter över den nivå som rådde före införandet av tullar. (37) Unionsindustrin omstrukturerades och stängde några av sina anläggningar (se skäl 244). Någon återhämtning från tidigare dumpning har helt klart inte skett.

               (260)

               Med tanke på volymen storlek, marknadsandelen och priserna på den dumpade och subventionerade importen från Kina, och med hänsyn till de befintliga dumpningsmarginalerna (9,6 % och 29,7 %) (38), kan inverkan på unionsindustrins situation anses vara väsentlig.

               (261)

               Eftersom detta är den första antisubventionsundersökningen av den berörda produkten är återhämtningen från tidigare subventionering inte relevant för bedömningen.

         6.   Mikroekonomiska indikatorer

   6.1   Priser

               (262)

               De genomsnittliga vägda försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 7

                  Försäljningspriser på den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden i unionen

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden i unionen fritt fabrik (euro/ton)

                           1 061

                           1 144

                           1 070

                           1 035

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              108

                              101

                              98

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den företagsinterna marknaden i unionen fritt fabrik (euro/ton)

                           1 006

                           1 031

                           1 027

                           989

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              103

                              102

                              98

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (263)

               Importpriserna på den öppna marknaden minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom de preliminära tullarna trädde i kraft i september 2010 kunde unionsindustrin höja sina priser under 2011. Försäljningspriserna per enhet minskade dock med 10 % från och med 2011.

               (264)

               När det gäller försäljningspriserna per enhet på den företagsinterna marknaden (dvs. överföringspris) följde de samma tendens som försäljningspriserna per enhet på den öppna marknaden. Unionen höjde sina försäljningspriser på den företagsinterna marknaden under 2011, och efter detta föll försäljningspriserna per enhet med 4 %.

         6.2   Genomsnittliga tillverkningskostnader per enhet

               (265)

               Tillverkningskostnaden per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 8

                  Tillverkningskostnad per enhet

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

                           964

                           990

                           1 032

                           976

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              103

                              107

                              101

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (266)

               Den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet ökade mellan 2010 och 2012. Efter 2012 minskade den igen, nästan ned till 2010 års nivå. Toppen 2012 tillskrivs en särskild investeringssituation för en av de unionstillverkare som ingick i urvalet. Under hela skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet med endast 1 %.

               (267)

               Flera användare hävdade att ett visst företags situation inte bör föranleda allmänna slutsatser. Slutsatsen om tillverkningskostnaden per enhet var att den är relativt stabil. Toppen 2012 ändrade inte de allmänna slutsatserna.

               (268)

               Tillverkningskostnaden per enhet grundas på den totala produktionsvolymen för de unionstillverkare som ingår i urvalet. Det försäljningspris per enhet som anges i tabell 7 grundas på försäljning inom unionen till icke-närstående kunder. Två av indikatorerna har därför olika grunder och är inte direkt jämförbara.

               (269)

               Efter det slutgiltiga meddelandet om uppgifter hävdade CCCLA att det är viktigt att kommissionen lämnar tillräckligt med jämförbara uppgifter för att det ska vara möjligt att bedöma om variationen i tillverkningskostnaderna kan förklara den lilla minskningen i unionens försäljningspriser.

               (270)

               Dessa två indikatorer har olika grunder och även om de absoluta talen inte är jämförbara är tendenserna dock det.

         6.3   Arbetskraftskostnader

               (271)

               De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 9

                  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Genomsnittslön per anställd (euro)

                           40 518

                           41 590

                           42 310

                           42 917

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              103

                              104

                              106

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (272)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd visade en gradvis ökande tendens (+ 6 %) under skadeundersökningsperioden. Detta överensstämde med arbetskraftskostnadsindex i de länder där de tillverkare som ingår i urvalet är belägna. (39)

         6.4   Lager

               (273)

               De genomsnittliga lagernivåerna för de utvalda unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 10

                  Lager

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Utgående lager (i ton)

                           18 539

                           46 585

                           50 198

                           52 805

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              251

                              271

                              285

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (274)

               Det utgående lagret ökade först betydligt 2011 och fortsatte att öka under skadeundersökningsperioden.

               (275)

               De kinesiska myndigheterna hävdade dock att de lagervariationer som rapporterats i de uppgifter som lämnats av APFE visade på orapporterad försäljning och inte på skada vid en jämförelse med den kinesiska importen.

               (276)

               Detta påpekande bör avvisas. Kommissionen gjorde analysen av de mikroekonomiska indikatorerna, såsom lagernivåer, på grundval av faktiska uppgifter som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet. Undersökningen av unionstillverkarna i urvalet visade inte någon orapporterad försäljning.

               (277)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en användare att 2010 inte är ett lämpligt referensår eftersom lagernivåerna var ovanligt låga jämfört med perioden 2006 till oktober 2009 (undersökningsperioden för den ursprungliga antidumpningsundersökningen).

               (278)

               Detta påstående avvisas eftersom företagen i urvalet i dessa undersökningar skiljer sig från urvalet i den föregående undersökningen, vilket innebär att uppgifterna inte är jämförbara. Kommissionen begränsade sin undersökning till skadeundersökningsperioden, särskilt med avseende på de mikroekonomiska uppgifterna, och förfogar inte över uppgifter om lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet under perioden före skadeundersökningsperioden. De kinesiska myndigheterna hävdade att lagernivåerna under 2011 också är högre, med tanke på minskningen av unionens förbrukning på 3 % det året. Denna faktor inverkar dock inte på tendensen under skadeundersökningsperioden.

         6.5   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

               (279)

               Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de utvalda unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 11

                  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

                           3 %

                           2 %

                           -6 %

                           -4 %

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              66

                              -200

                              -134

                           Kassaflöde (euro)

                           32 847 910

                           10 978 839

                           -1 297 704

                           14 660 203

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              33

                              -4

                              45

                           Investeringar (euro)

                           7 729 022

                           9 721 478

                           30 738 820

                           32 511 238

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              126

                              398

                              421

                           Räntabilitet

                           2 %

                           2 %

                           -4 %

                           -3 %

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              69

                              -184

                              -137

                              Källa: Uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (280)

               Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten betydligt för unionstillverkarna i urvalet, från 3 % till -4 %.

               (281)

               Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sina verksamheter. Kassaflödet minskade avsevärt under skadeundersökningsperioden (-55 %).

               (282)

               De investeringar som gjordes av unionstillverkarna i urvalet följde en ökande tendens under skadeundersökningsperioden. Ökningen var större än 2012 och under undersökningsperioden. De höga investeringskostnaderna berodde på renovering av ugnar. I denna kapitalintensiva industri måste ugnarna renoveras vart sjunde till tionde år och kostnaden för att renovera en ugn kan uppgå till 8–13 miljoner euro (intervallet uppges av sekretesskäl). Investeringarna omfattar även betydande strukturella investeringskostnader som har att göra med förbrukningen av legeringar från ledningsanslutningarna och den påföljande renoveringen av legeringarna.

               (283)

               Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investering. Räntabiliteten följde tydligt den negativa tendensen hos lönsamheten. Den försämrade avkastningen på investeringar är en tydlig indikation på den försämrade ekonomiska situationen för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.

               (284)

               Denna bräckliga ekonomiska situation uppstod trots den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden (se skäl 217), och trots unionsindustrins ansträngningar att rationalisera produktionskostnaderna (se skälen 244 och 337).

               (285)

               Det framgick inte av undersökningen att de unionstillverkare som ingick i urvalet skulle ha haft svårt att anskaffa kapital.

               (286)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter konstaterade flera parter att investeringsnivåerna var så höga under perioden 2012 och undersökningsperioden, att dessa höga investeringskostnader kunde vara anledningen till att unionsindustrin inte var lönsam under undersökningsperioden. De kinesiska myndigheterna hävdade även att den minskade lönsamheten har ett direkt samband med den ökade tillverkningskostnaden och den minskade tillverkningen till följd av renoveringen av ugnar.

               (287)

               För det första överlappar investeringarna på 32 miljoner euro under undersökningsperioden från den 1 oktober 2012 till den 30 september 2013 delvis beloppet på 30 miljoner euro under 2012. För det andra var de investeringar som gjordes under dessa perioder nödvändiga för ugnsrenoveringarna och är vanliga inom industrin. De anses således utgöra normal affärspraxis enligt vad som anges i skälen 241–250. För det tredje påverkade investeringsnivån unionsindustrins resultat, eftersom investeringar medför extrakostnader. Investeringarnas största verkningar avspeglas dock i balansräkningen och inte i resultaträkningen, som visar de återkommande standardavskrivningskostnaderna, och kan därför i sig inte vara förklaringen till förlustsituationen. När det gäller de kinesiska myndigheternas påstående planeras ugnsrenoveringar noggrant i förväg. Kontinuiteten i leveranserna till kunderna säkras genom att man bygger upp buffertlager. Investeringarnas inverkan på kostnaderna och företagens resultat fördelas dessutom på flera år.

               (288)

               Flera parter hävdade dessutom att i) de högre investeringskostnaderna avspeglas i den lägre räntabiliteten för år 2012 och undersökningsperioden (eftersom en del investeringar inte ger omedelbar avkastning), och ii) det är orimligt att ta en ögonblicksbild av en tvåårsperiod som är överbelastad av tunga investeringar och sedan dra slutsatsen att unionsindustrin har försämrats på den grundvalen.

               (289)

               Investeringarna i ugnar är inte exceptionella för skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att unionsindustrin har investerat i ugnar nästan varje år sedan 2004. Reparationer eller renoveringar av ugnar kommer därför alltid att påverka produktionsvolymen och räntabiliteten, vilken tidsperiod som än beaktas. Den försämrade lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet visade att de inte kunde ta ut de priser för den likadana produkter som krävdes för att kunna göra viktiga investeringar för verksamhetens kontinuitet.

               (290)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att en industri först använder tillgängliga kontanta medel innan den använder lånade medel och att det därför är normalt att kassaflödet försämrades när unionstillverkarna i urvalet investerade stort under 2012 och undersökningsperioden. De hävdar dessutom att en förlustbringande industri inte skulle kunna ha investerat så mycket som företagen i urvalet gjorde.

               (291)

               Industrin för glasfiberfilament är en global industri med finansieringsmekanismer som sträcker sig utöver den ekonomiska räckvidden för unionstillverkarna i urvalet. Investeringssituationer påverkar inte nödvändigtvis kassaflödet. Påståendena avvisas därför.

         7.   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

               (292)

               Resultaten av undersökningen bekräftar att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 8.4 i den grundläggande antidumpningsförordningen.

               (293)

               Införandet av antidumpningsåtgärder gjorde att unionsindustrin kunde höja sina priser under 2011. Samtidigt gjorde unionsindustrin ansträngningar för att öka effektiviteten och produktiviteten. Även om unionens förbrukning har ökat hade unionsindustrin inget annat val än att sänka sina försäljningspriser per enhet igen från och med 2012 för att kunna behålla sin marknadsandel.

               (294)

               Analysen av prisunderskridande (skäl 231) och den sjunkande tendensen i unionstillverkarnas försäljningspris (skäl 263) visar tydligt att unionstillverkarna har försökt priskonkurrera med den kinesiska importen och att de har utjämnat prisskillnaden. Detta har dock lett till en stark försämring av unionstillverkarnas ekonomiska resultat, eftersom unionsindustrin har rapporterat förluster sedan 2012. Denna situation är inte hållbar på kort till medellång sikt.

               (295)

               Andra indikatorer utvecklades också negativt, även efter införandet av åtgärder mot Kina, t.ex. tillverkning, produktionskapacitet, sysselsättning, lager och kassaflöde.

               (296)

               Resultaten av båda undersökningarna bekräftar dessutom att de förändrade omständigheter som var orsaken till att den partiella interimsundersökningen av antidumpningsåtgärderna inleddes, nämligen omstruktureringen av vissa av unionens anläggningar som anges i skäl 244, är av väsentlig och varaktig karaktär. Efter det att en anläggning stängs demonteras den fullständigt. Att installera en ny ugn är dessutom ytterst kapital- och tidsödande och låter sig inte göras på kort sikt. Tiden och kostnaderna för att bygga en ny anläggning med ugnar bör därför inte underskattas. Omstruktureringen och nedläggningen av några av anläggningarna kan följaktligen anses vara av väsentlig och varaktig karaktär.

               (297)

               Flera parter hävdade att det fanns tydliga tecken på avsaknad av skada. Dessa påståenden behandlas i följande skäl.

               (298)

               CCCLA uppgav att en av unionstillverkarna, 3B Fibreglass, förvärvades 2012 av Binanikoncernen och ansåg att unionsindustrins resultat i allmänhet måste vara goda, eftersom ingen rationell ekonomisk aktör skulle investera i en industri som inte går bra. De citerar också årsrapporten för Braj Binani från 2013, där det anges att ”de allmänna resultaten för de två tillverkningsenheterna i Belgien och Norge anses vara goda”. CCCLA uppgav dessutom att omsättningen för två unionstillverkare ökade mellan 2010 och undersökningsperioden, och ansåg att det därför står klart att unionsindustrin inte lider skada.

               (299)

               Den indiska Binanikoncernen förvärvade mycket riktigt 3B Fibreglass 2012. Oavsett vad som motiverar Binanikoncernens individuella affärsbeslut hänvisar kommissionen emellertid till resultaten av sin undersökning, som visar att unionsindustrin har förlorat marknadsandelar och lönsamhet. Citatet bör sättas in i sitt sammanhang och lyder i sin helhet som följer: ”De allmänna resultaten för de två tillverkningsenheterna i Belgien och Norge anses vara goda och kapaciteten begränsades delvis för att bemöta den minskade marknadsefterfrågan. Produktionsökningen upp till normal effektivitet förlöpte väl. Den genomsnittliga realiseringen låg dock på den lägre skalan till följd av billig asiatisk import.”

               (300)

               Påståendet att unionsindustrin inte lider skada på grund av att två unionstillverkare ökade sin omsättning mellan 2010 och undersökningsperioden är vilseledande och felaktigt. CCCLA grundade sin analys på omsättning uttryckt i kilo. Att dra slutsatser genom att endast se på högre försäljningskvantiteter är dock inte korrekt eftersom man då inte beaktar prisnivån för försäljningen och effekten på företagets lönsamhet.

               (301)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att APFE-medlemmarna investerar i kapacitetsökningar både inom och utanför unionen (t.ex. i Kina, Ryssland, Indien och Tunisien), vilket är ett tydligt tecken på avsaknad av skada.

               (302)

               Denna undersökning av skada är kopplad till unionstillverkarnas resultat på unionsmarknaden. Som framgår av tabell 4 hade unionsindustrin en svag kapacitetsökning på 1 % 2011, varefter kapaciteten minskade med fem procentenheter mot slutet av undersökningsperioden. Det finns därför ingen kapacitetsökning i unionen. Med tanke på att många tillverkare av glasfiberfilament är multinationella företag är det emellertid ingen överraskning att dessa företag även investerar utanför unionen om en affärsmöjlighet skulle uppstå. Investeringar i extra kapacitet utanför unionen görs för att tillgodose behoven hos tillväxtmarknader och med utsikten att göra vinst. Att bygga anläggningar i dessa regioner passar också in i bilden, eftersom man vill finnas nära dessa kunder. Affärsbeslutet om huruvida en anläggning ska byggas utanför unionen eller inte har dock ingenting att göra med att unionstillverkarna lider skada. Liknande påståenden om stora investeringar som gjorts av unionsindustrin behandlas i avsnittet om självförvållad skada nedan.

               (303)

               Flera parter hävdade att ingen skada föreligger eftersom några unionstillverkare meddelade att deras priser på den likadana produkten kommer att höjas från och med januari 2014 för att kompensera för de fortsatt höjda priserna för råvaror och energi samt de ökade transportkostnaderna.

               (304)

               För det första avser prisnivåerna 2014 händelser efter undersökningsperioden. För det andra har unionsindustrin under de senaste åren absorberat de flesta av dessa prishöjningar via produktivitetsökningar. Det kommer dock en punkt där ytterligare produktivitetsökningar är mycket svårare att genomföra på kort sikt. Med tanke på att unionsindustrin var förlustbringande under undersökningsperioden och inte längre kunde absorbera dessa prisökningar blir det vid en viss tidpunkt oundvikligt att sådana ökningar måste överföras på kunderna, vilket medför en risk för förlorade marknadsandelar. På grundval av ovanstående avvisades dessa påståenden.

         E.   ORSAKSSAMBAND

   1.   Inledning

               (305)

               Kommissionen har i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 8.6 och 8.7 i den grundläggande antisubventionsförordningen undersökt om den dumpade och subventionerade importen från Kina har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig.

               (306)

               Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade och subventionerade importen.

         1.1   Inverkan av den dumpade och subventionerade importen

               (307)

               Undersökningarna visade att trots de gällande antidumpningsåtgärderna ökade den dumpade och subventionerade importen från Kina räknat i volym (32 %) under skadeundersökningsperioden med 2009 som referensår. Detta ledde till att Kinas marknadsandel ökade från 13 %–18 % år 2009 till 15 %–20 % i slutet av undersökningsperioden.

               (308)

               Samtidigt, och trots den ökade förbrukningen, minskades unionsindustrins marknadsandel med tre procentenheter under skadeundersökningsperioden.

               (309)

               Genomsnittspriserna på den dumpade och subventionerade importen ökade med 8 % mellan 2010 och undersökningsperioden, men priserna var betydligt lägre än unionsindustrins priser under samma period.

               (310)

               Unionsindustrin var fortfarande lönsam under 2010 och 2011 och blev förlustbringande efter detta, vilket sammanföll med ökningen av den dumpade och subventionerade importen från Kina. Inte ens efter att ha sänkt sina försäljningspriser lyckades unionsindustrin behålla sin marknadsandel. Denna prissänkning gjordes på bekostnad av lönsamheten, vilket i sin tur ledde till förluster.

               (311)

               På grundval av ovanstående dras slutsatsen att prisnivån på den dumpade och subventionerade importen från Kina tillsammans med volymökningarna hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation, och därför spelade en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

               (312)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera parter att det saknas en analys som visar att det var den kinesiska importen som orsakade de sänkta priserna och den skada som unionsindustrin lidit, och att kommissionen i sin analys endast förlitar sig på ett sammanträffande i tiden. Dessa parter hänvisar till följande i rapporten från China X-Ray Equipment Panel: ”Panelen bekräftar att ett övergripande samband mellan dumpad import och den skada den inhemska industrin lider kan stödja en slutsats om orsakssamband. En sådan sammanträffande analys är dock inte utslagsgivande för frågan om orsakssamband, eftersom orsakssamband och samband är två olika begrepp. När det gäller omständigheterna i detta fall […] kan inte frågan om orsakssamband lösas genom en sådan allmän slutsats om ett sammanträffande.” (40)

               (313)

               Slutsatserna grundas emellertid på en analys av en omfattande förteckning över indikatorer. Såsom anges i avsnitt D omfattade analysen av verkningarna av den dumpade och subventionerade importen en bedömning av alla relevanta ekonomiska uppgifter och index som påverkar unionsindustrins situation. Många indikatorer visade på en skadevållande situation. Det enda skälet till att unionsindustrin sänker sina priser i en sådan situation är att den vill behålla sin marknadsandel, eller åtminstone inte förlora ytterligare marknadsandelar när den utsätts för priskonkurrens. Efter införandet av de ursprungliga åtgärderna lyckades unionsindustrin höja sina priser under 2011, men bara för att tvingas sänka priserna igen eftersom tillverkningskostnaden inte minskade. Såsom beskrivs närmare i skälen 320–335 skedde exporten från tredjeländer främst till höga priser under hela skadeundersökningsperioden. Tredjeländernas marknadsandel förblev relativt stabil och minskade till och med från och med 2011. Unionsindustrin sänkte därför inte sina priser på grund av import från tredjeländer, utan på grund av dumpad och subventionerad import från Kina. Sedan 2011 ökade endast importen från Kina väsentligt, det var endast importen från Kina som tog marknadsandelar från unionsindustrin och det var endast importpriserna från Kina som sänktes. På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrins sänkta priser och den skada som den lidit orsakades av ökningen av dumpad och subventionerad import från Kina. Andra faktorer som kan bryta detta orsakssamband analyseras nedan.

               (314)

               CCCLA och de kinesiska myndigheterna hävdade att det inte föreligger en prisnedgång eller ett pristryck eftersom ”sänkningen av unionstillverkarnas försäljningspris inte är stor, då det endast nådde en topp på 2 % under skadeundersökningsperioden”. Flera parter hävdade också att en minskning på 1 % av unionens försäljning, en ökning på 2 % av marknadsandelen för importen från Kina och en minskning på 3 % av unionsindustrin marknadsandel inte motiverar de föreslagna drastiska åtgärderna.

               (315)

               Kommissionen upprepar det som sagts ovan, dvs. att unionsindustrin efter de preliminära tullarna i september 2010 kunde höja sina priser under 2011. Försäljningspriserna per enhet minskade dock med 10 % från och med 2011. Därför föreligger det helt klart en betydande sänkning av försäljningspriserna. Trots de gällande antidumpningsåtgärderna fortsatte unionsindustrins försäljningsvolym, pris och marknadsandel att minska, samtidigt som den kinesiska importen ökade sin försäljningsvolym och marknadsandel till en nivå som låg betydligt över nivån under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen. När åtgärder väl införs bör unionsindustrin normalt återhämta sig från verkningarna av den tidigare dumpningen eller subventioneringen. Så var helt klart inte fallet. Efter vissa tecken på återhämtning omedelbart efter det att åtgärderna infördes försämrades unionsindustrins situation ytterligare under skadeundersökningsperioden.

               (316)

               En icke-närstående importör uppgav att det inte fanns något behov för unionstillverkarna att sänka sina priser i den utsträckning de gjort, eftersom efterfrågan var större än utbudet på unionsmarknaden. De kinesiska myndigheterna hävdade att sänkningen av unionens försäljningspriser och sänkningen av de kinesiska importpriserna inte kan bedömas isolerat från den globala prisutvecklingen för den berörda produkten och att sänkningarna ligger i linje med det normala marknadsbeteendet. De kinesiska myndigheterna hävdar dessutom att kommissionen inte kontrollerade om marknaden skulle tillåta prishöjningar under 2011 (efter införandet av åtgärder i den föregående undersökningen) mot bakgrund av de globala förhållandena, och om så var fallet, i vilken utsträckning. Kommissionen har dessutom felaktigt vägrat att godta bevisning som lämnats om unionstillverkarnas prishöjningar efter undersökningsperioden, och de kinesiska myndigheterna hänvisar i detta sammanhang till ärendena om solfångarglas och telefaxapparater för personligt bruk. (41)

               (317)

               Kommissionen ansåg inte att påståendet om att efterfrågan var större än utbudet var underbyggt. Förlusten av marknadsandelar och ökningen av lagernivåerna tyder inte på att efterfrågan var större än utbudet, utan snarare på motsatsen. När det gäller de kinesiska myndigheternas påstående har den prisutveckling som beaktats samband med försäljningen på unionsmarknaden, och inte på global nivå. På unionsmarknaden sker konkurrensen mellan den likadana produkten och den berörda produkten på prisnivå. Såsom visas ovan kan prissänkningen inte tillskrivas några andra faktorer än denna priskonkurrens (med tanke på den relativt stabila tillverkningskostnaden och unionsförbrukningen). De kinesiska myndigheterna lämnade dessutom inte några ytterligare uppgifter om den globala prisutvecklingen. Detta påstående befanns därför vara ogrundat. När det gäller påståendet om prishöjningar efter undersökningsperioden omfattas inte händelser som inträffat efter undersökningsperioden av denna undersökning. Ingen formell bevisning om de faktiska prishöjningar som skulle ha skett efter undersökningsperioden har lämnats. Påståendet avvisas därför.

               (318)

               CCCLA hävdade dessutom att priser justerade för tull och hantering, antidumpningstullen, vinstmarginalen samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna omkostnader för importörerna borde ha beaktats i den genomsnittliga minskningen av det kinesiska importpriset på 8 % som nämns i skäl 226. Dessa justerade priser skulle då ligga på jämförbara nivåer med unionens försäljningspriser enligt tabell 7 och kunde därför inte ha varit en avgörande faktor för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

               (319)

               I analysen av indikatorer jämförs cif-värdet för de exporterande tillverkarnas försäljning i tabell 3 med unionstillverkarnas pris fritt fabrik i tabell 7. Denna metod är korrekt för att analysera tendenser. Såsom förklaras i skäl 231 användes däremot justerade priser i beräkningarna av underskridande och skademarginal. I detta avseende betonar kommissionen att prisunderskridande bara är en av de indikatorer som undersöks, och att alla skadeindikatorer bör beaktas tillsammans i analysen. Påståendet avvisas därför.

         1.2   Inverkan av andra faktorer

   1.2.1   Import från andra länder

               (320)

               Importvolymen från tredjeländer, de genomsnittliga priserna per enhet och marknadsandelen under skadeundersökningsperioden visas i tabellen nedan.

                  Tabell 12

                  Importvolym (ton) och genomsnittliga priser per enhet (euro/ton)

                           2010

                           2011

                           2012

                           UP

                           Totalt från tredjeländer

                           Volymer (ton)

                           128 378

                           182 601

                           183 446

                           174 553

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              142

                              143

                              136

                           Marknadsandel

                           14 %–19 %

                           22 %–27 %

                           21 %–26 %

                           20 %–25 %

                           Malaysia

                           Volymer (ton)

                           37 919

                           70 847

                           60 931

                           60 841

                           Genomsnittligt pris/ton (euro)

                           980

                           1 029

                           998

                           958

                           Marknadsandel

                           2 %–7 %

                           7 %–12 %

                           5 %–10 %

                           5 %–10 %

                           Norge

                           Volymer (ton)

                           25 204

                           30 496

                           33 277

                           30 781

                           Genomsnittligt pris/ton (euro)

                           1 167

                           1 044

                           1 006

                           944

                           Marknadsandel

                           0 %–5 %

                           1 %–6 %

                           1 %–6 %

                           1 %–6 %

                           Turkiet

                           Volymer (ton)

                           18 430

                           20 017

                           23 235

                           19 233

                           Genomsnittligt pris/ton (euro)

                           1 199

                           1 231

                           1 064

                           1 067

                           Marknadsandel

                           0 %–5 %

                           0 %–5 %

                           0 %–5 %

                           0 %–5 %

                              Källa: Eurostat (Comext).

               (321)

               Förutom Kina importeras den berörda produkten främst från Malaysia, Norge och Turkiet. En viss mindre import kommer även från Mexiko, Förenta staterna och Taiwan. Den sammanlagda marknadsandelen för tredjeländerna ökade kraftigt mellan 2010 och 2011. Därefter minskade marknadsandelen under undersökningsperioden.

               (322)

               Merparten av importen från tredjeländer (med undantag för vissa små mängder från Taiwan) hade betydligt högre priser än kinesisk import. De totala genomsnittspriserna på import från andra länder var dessutom högre än eller liknande unionsindustrins priser.

               (323)

               Malaysia stod för den största andelen av importen från tredjeländer till unionen (40 %). Importen från Malaysia var emellertid begränsad till en typ av glasfiberfilamentprodukter, nämligen huggen glasfiber i längder Malaysias marknadsandel på unionsmarknaden ökade under skadeundersökningsperioden. Importpriserna för huggen glasfiber i längder från Malaysia var i genomsnitt också högre än Kinas priser, och nästan lika höga som unionsindustrins priser. De malaysiska priserna hindrade inte heller unionstillverkarna från att höja sina priser mellan 2010 och 2011, när preliminära tullar infördes mot Kina. Om de malaysiska priserna verkligen skulle vålla unionsindustrin väsentlig skada skulle unionstillverkarna inte ha höjt sina priser när de preliminära antidumpningstullarna infördes för import från Kina. Importen från Malaysia konkurrerar med unionsindustrins produktion, men har varit en stabil faktor under skadeundersökningsperioden när det gäller pris, produkttyp och mängder.

               (324)

               Import från Norge stod för den näst största andelen av tredjeländers import till unionen. Norges marknadsandel på unionsmarknaden förblev stabil under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna per produkttyp från Norge har varit högre än dem från Kina. Den norska importen består främst av roving som tillverkas av ett enda företag som tillhör samma koncern som en av unionstillverkarna. Dessutom säljs hela den norska tillverkningen via denna unionstillverkare. Kommissionen anser således inte att Norge är ett konkurrerande tredjeland.

               (325)

               Import från Turkiet stod för den tredje största andelen av tredjeländers import till unionen. Turkiets marknadsandel på unionsmarknaden förblev stabil under skadeundersökningsperioden. I genomsnitt var importpriserna per produkttyp för den likadana produkten också betydligt högre än priserna från Kina.

               (326)

               De kinesiska myndigheterna hävdade även att unionens lager ökade 2011 efter en massiv ökning av importen från tredjeländer, samtidigt som importen från Kina minskade samma år.

               (327)

               Den kinesiska importen minskade mycket riktigt mellan 2010 och 2011 och importen från tredjeländer ökade. Unionsindustrin var emellertid fortfarande lönsam under 2010 och 2011 och blev förlustbringande efter detta, vilket sammanföll med ökningen av den dumpade och subventionerade importen från Kina. Importen från tredjeländer minskade efter 2011 och kan därför inte vara skälet till att unionsindustrin blev förlustbringande efter detta. Av ovannämnda skäl är det därför rimligt att dra slutsatsen att en del av importen från andra länder visserligen kan ha haft en negativ inverkan på unionsindustrin, men inte i en sådan utsträckning att det kan bryta orsakssambandet mellan dumpad och subventionerad import från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

               (328)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera parter att den produktmix som använts för analysen av prisunderskridande (prisjämförelser mellan kinesiska tillverkare och unionstillverkare) inte har använts för import från tredjeländer. De kinesiska myndigheterna begärde uttryckligen uppgifter om produktmixen i importen från tredjeländer, men dessa uppgifter kan inte särskiljas från Eurostat-statistiken.

               (329)

               Kommissionen beaktade emellertid produktmixen fullständigt i analysen av importen från tredjeländer genom att jämföra priserna från tredjeländer per produkttyp med de motsvarande unionspriserna per produkttyp. Med tanke på att det endast finns en tillverkare för de tre berörda tredjeländerna var det av sekretesskäl inte möjligt att lämna ut specifika uppgifter.

               (330)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionens slutsats om att en del av importen från tredjeländer kan ha påverkat unionstillverkarnas situation men däremot inte bryter orsakssambandet, varken är objektiv eller grundas på en väl underbyggd analys.

               (331)

               De tre största tredjeländer som exporterade den likadana produkten till unionen var Malaysia, Norge och Turkiet. Såsom redan anges ovan inriktades den malaysiska importen på en produkttyp, vars prisnivåer var jämförbara med unionsindustrins. Av de skäl som anges ovan anses inte den norska tillverkaren utgöra ett konkurrerande tredjeland. Marknadsandelen för den turkiska importen har hållit sig stabil och varit relativt låg under skadeundersökningsperioden. Påståendet om att import från tredjeländer har brutit orsakssambandet avvisas härmed.

               (332)

               De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen bortsåg från verkningarna av importen från Taiwan och Mexiko, som visar betydande ökningar i både priser och volymer.

               (333)

               Med tanke på de begränsade importvolymerna från Taiwan och Mexiko kan denna import inte ha brutit orsakssambandet.

               (334)

               Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen i sin analys av uppbyggandet av kinesiska lager bortsåg från det faktum att importen från tredjeländer ökade med mer än 40 % mellan 2010 och 2011.

               (335)

               Statistiken visar (se skäl 224) att uppbyggandet av lager av kinesiska produkter skedde under det andra och det andra och tredje kvartalet 2010 (för förbrukning före årsslutet 2010/i början av 2011, på grund av begränsad hållbarhetstid). Ökningen av importen från tredjeländer registrerades 2011, när lagereffekten hade upphört och åtgärderna mot importen från Kina trädde i kraft, vilket visade sig vara fördelaktigt för tillverkare från tredjeländer. Påståendet avvisas därför.

         1.2.2   Tillverkningskostnader

               (336)

               Flera parter hävdade att unionsindustrins ökade tillverkningskostnader till följd av höjda kostnader för råvaror, energi, transport och personal hade en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet. En part påpekade även att kunderna inte lämnar tillbaka spolarna och ansåg att detta är en viktig kostnadsfaktor, utan att närmare beskriva kostnadseffekten. De bestyrkte sina påståenden genom att lämna in kommentarer från unionstillverkare om att de verkligen stod inför kostnadsökningar.

               (337)

               Unionsindustrin stod faktiskt inför höjda kostnader på råvaror, energi, transport och personal. Som framgår av tabell 8 ökade dock unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per ton endast med 1 % mellan 2010 och undersökningsperioden. Detta innebär att unionsindustrin som helhet lyckades uppväga de flesta kostnadsökningarna via effektivitetsvinster och ökad produktivitet. Därför dras slutsatsen att de ökade tillverkningskostnaderna inte bidrog till skadan och därför inte kan bryta orsakssambandet.

               (338)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade flera parter sina påståenden utan att komma med nya argument.

         1.2.3   Utveckling av förbrukningen

               (339)

               Såsom nämns ovan ökade unionens förbrukning med 3 % mellan 2010 och undersökningsperioden. Förbrukningen förväntas öka ytterligare med tanke på de nya tillämpningar som den likadana produkten används i, vilket både unionsindustrin och många användare uppgav. Unionsindustrin kunde emellertid inte behålla sin marknadsandel och förlorade en del av den, medan den dumpade och subventionerade importen från Kina har ökat sin marknadsandel sedan 2011. Ändringarna i förbrukningen i unionen kan därför inte ha lett till att orsakssambandet mellan skadan och den dumpade och subventionerade importen brutits.

         1.2.4   Bristande produktionskapacitet och otillräckliga lager i unionen

               (340)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att skadan, om någon, vållas av unionstillverkarnas bristande produktionskapacitet. De kinesiska myndigheterna hänvisade till ett antal årsredovisningar från unionstillverkare. I sin årsredovisning 2010 uppger 3B Fibreglass följande: ”Vår begränsade produktionskapacitet har gjort att vi inte lyckats ta ytterligare marknadsandelar” och ”detta har tvingat oss att hantera utvecklingen av våra kunders efterfrågan med ett begränsat lager.” I sin årsredovisning 2011 anger 3B Fibreglass följande: ”Tecknen på återhämtning i ekonomin under 2010 bekräftades under första halvåret 2011, men eftersom företagets produktionsresultat är lägre än förväntat under första kvartalet har vi inte fullständigt kunnat utnyttja den ökade aktiviteten och vi har tvingats begränsa våra avtalsförbindelser under 2011.” I sin årsredovisning 2011 anger Lanxess följande: ”Under 2011 bedrevs glasfiberproduktionen vid Lanxess till högsta kapacitet” och ”under första kvartalet 2012 kommer det planerade driftstoppet för ugn 1 ta cirka tio veckor och årsproduktionen kommer därför att bli 14 % lägre 2012.”

               (341)

               Lagernivåerna under 2010 var verkligen låga, se tabell 10. Detta var följden av en minskning av produktionsnivån 2009, när flera produktionslinjer avvecklades, stängdes tillfälligt eller förminskades till följd av prisnedgången och de förlorade marknadsandelarna på grund av importen från Kina. (42) Unionsindustrin ökade dock sina lager med över 150 % under 2011 och lagernivåerna har fortsatt att öka sedan dess. Att hänvisa till uppgifter om vissa knappa lager endast för år 2010 är inte lämpligt, i stället bör en tendens urskiljas för hela skadeundersökningsperioden.

               (342)

               Dessutom hänvisar några av citaten till minskad produktionskapacitet till följd av reparationer/renoveringar av ugnar. Såsom anges i skäl 241 är sådana reparationer/renoveringar normala inom denna sektor och det är brukligt att bygga upp lager vid reparation/renovering av en ugn för att kunna fortsätta att leverera till nyckelkunder.

               (343)

               Unionsindustrin kunde dessutom investera i ökad kapacitet om det rådde lika villkor så att den kan göra en vinst som motiverar och möjliggör en kapacitetsökning.

               (344)

               Unionens produktionskapacitet och lager anses inte vara otillräckliga och kan således inte ha bidragit till skadan, och kan därför inte heller ha brutit orsakssambandet mellan den dumpade och subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

         1.2.5   Effekter av den ekonomiska krisen

               (345)

               Flera parter hävdade att den skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den ekonomiska krisen, som ledde till en kraftig minskning av efterfrågan från användarindustrierna (t.ex. fordonsindustrin och vindkraftsmarknaden).

               (346)

               De kinesiska myndigheterna citerade flera unionstillverkare, exempelvis årsredovisningen 2010 från European Owens Corning Fibreglass SPRL (nedan kallad EOCF), där företaget uppgav följande: ”Denna minskning kan delvis förklaras av verksamhetens starka beroende av vindkraftsmarknaden, som har fortsatt att försämras eftersom de aktörer som är involverade i denna marknad har svårt att finansiera nya projekt.” Man citerade också årsredovisningen 2011 från Lanxesss, där följande uppgavs: Efter införandet av antidumpningsåtgärder mot kinesisk import kunde Lanxess höja sina försäljningspriser. ”Under andra halvåret 2011 registrerade vi dock en minskning på 16 % jämfört med 2010 till följd av den nedåtgående ekonomiska tendensen” och EOCF:s årsredovisning 2012, där det stod att omsättningen 2012 ”främst beror på den fortsatta ekonomiska krisen som gör att de inte kan drivas till full kapacitet.”

               (347)

               En minskning på 3 % av unionens förbrukning av produkter av glasfiberfilament kunde mycket riktigt observeras mellan 2010 och 2011. I slutet av undersökningsperioden ökade dock unionens förbrukning igen, med sex procentenheter.

               (348)

               Citatet om att ett av företagen blev tvunget att sänka sina priser med 16 % under andra halvåret 2011 jämfört med 2010 ger endast en delvis bild av situationen 2011. Undersökningen visade att priset per enhet hade ökat med 8 % för hela året 2011 (jämfört med 2010).

               (349)

               Unionsindustrin var dessutom fortfarande lönsam under 2010 och 2011 och blev förlustbringande efter detta, vilket sammanföll med ökningen av den dumpade och subventionerade importen från Kina som underskred unionsindustrins priser.

               (350)

               Den ekonomiska nedgången mellan 2010 och 2011 skulle kunna anses vara en bidragande faktor till försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation. Den ekonomiska nedgången förklarar dock inte varför unionsindustrin gick med förlust under 2012 och under undersökningsperioden. De största förlusterna uppstod först efter den ekonomiska nedgången under en period då förbrukningen ökade igen.

               (351)

               När det gäller Owens Cornings citat från 2011, är det viktigt att notera att detta citat kommer från EOCF, som är Owens Cornings handelsenhet för hela verksamheten i Europa och Mellanöstern. Förutom den likadana produkten sålde EOCF under den perioden även icke-vävda produkter, vävnader, takprodukter (takplattor) och isoleringsprodukter, som inte omfattas av detta förfarande. Detta citat rör därför inte specifikt den likadana produkten på unionsmarknaden.

               (352)

               I fråga om Owens Cornings citat från 2012 avser det särskilt den vävnadsverksamhet som EOCF bedriver vid en av sina anläggningar. Detta citat är inte relevant eftersom vävnader inte omfattas av den likadana produkten.

               (353)

               Med tanke på ovannämnda omständigheter kan den ekonomiska nedgången ha haft en negativ inverkan på unionsindustrin, men inte i den utsträckning att det kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade och subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

         1.2.6   Konkurrenskraften för den dumpade och subventionerade importen från Kina

               (354)

               Några parter hävdade att det var unionsindustrins omoderna teknik jämfört med den moderna teknik som används av de kinesiska importerande tillverkarna som hade vållat skadan, inte dumpningen eller subventioneringen av den berörda produkten.

               (355)

               Undersökningen bekräftade dock att unionsindustrin också har fullt moderna produktionsprocesser. Påståendet att unionsindustrins teknik skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade och subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit avvisas därför.

         1.2.7   Självförvållad skada

               (356)

               Flera parter hävdade att skadan kan vara självförvållad eftersom i) de priser som erbjöds av unionstillverkarna 2014 var lägre än de offerter parterna fick från kinesiska exporterande tillverkare, ii) eftersom de investeringar som de sökande gjort under de senaste åren motsäger påståendet om skada, eftersom det är svårt att förstå hur en industri som lider skada kan göra stora investeringar och eftersom investeringarna inte ledde till en högre marknadsandel för unionsindustrin, och iii) sökandenas investeringar kan ha gjorts för att omstrukturera och installera extrakapacitet för tillverkning av ”fel” glasfiberfilamentprodukter, t.ex. produkter med en mer begränsad efterfrågan och inte till exempel för huggen glasfiber i längder som det enligt parterna fanns stor efterfrågan på och i själva verket en eventuell försörjningsbrist i unionen.

               (357)

               När det gäller det första påståendet om de lägre priser som erbjöds av unionstillverkarna bör det noteras att det bygger på en händelse efter undersökningsperioden, vilket innebär att prisnivåerna 2014 inte kan beaktas. Med tanke på att ugnar är i drift dygnet runt och att det är mycket kostsamt att sakta ned produktionen har unionsindustrin dessutom försökt behålla sin marknadsandel genom att sälja till lägre priser och därmed kunna täcka en del av sina fasta kostnader.

               (358)

               När det gäller de stora investeringar som gjorts av unionsindustrin under de senaste åren erinrar kommissionen om att i denna kapitalintensiva industri måste ugnarna renoveras vart sjunde till tionde år och kostnaden för att renovera en ugn kan uppgå till 8–13 miljoner euro (intervallet uppges av sekretesskäl). En god del av de andra mer strukturella höga investeringskostnaderna har att göra med förbrukningen av legeringar från ledningsanslutningarna och den påföljande renoveringen av legeringarna. Dessa investeringar är därför normala för industrin och är nödvändiga för att upprätthålla den nuvarande kapaciteten. FoU-investeringar är också nödvändiga för att företagen ska kunna stanna kvar på marknaden och tillgodose kundernas behov.

               (359)

               I fråga om det tredje påståendet om att ”fel” investeringar gjorts för andra produkter än huggen glasfiber i längder bör det noteras att i) unionsindustrin omstrukturerade för att kunna erbjuda ett stort utbud av produkter. Inga bevis har lämnats för att en sådan typ av omstrukturering inte var ekonomiskt lönsam, och ii) den tillverkning av huggen glasfiber i längder som upphörde till följd av de senaste årens omstrukturering överfördes till en annan produktionsanläggning som byggdes om.

               (360)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att unionstillverkarna lagrade import från tredjeländer och citerade årsredovisningen för 2011 från en av unionstillverkarna, där följande uppgavs: ”Handelslagren (21,4 miljoner euro per den 31 december 2011) ökar till följd av den globala nedgången i vår verksamhet under andra halvåret. Lagret består av upp till 75 % färdiga produkter som importerats från företagen i […] [vår] koncern utanför Europa, och resten är främst material och produkter som behövs för fabrikens verksamhet.”

               (361)

               Ökningen av denna unionstillverkares rapporterade lager 2011 förklaras av en lagerökning för att försörja en av dess anläggningar utanför EU när anläggningen renoverade en ugn 2012. Ingen import från andra anläggningar utanför EU skulle ha skett om dessa produkter för anläggningen utanför EU skulle kunna ha tillverkats inom unionen.

               (362)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter begärde de kinesiska myndigheterna ett klargörande av huruvida denna import kom från Kina eller från annat håll och hur stora volymerna var. De unionstillverkare som ingick i urvalet köpte dock inte in den berörda produkten från Kina under skadeundersökningsperioden.

               (363)

               De kinesiska myndigheterna hävdade också att skadan kan vara självförvållad eftersom unionstillverkaren 3B Fibreglass beslutade sig för att renovera lagret för BASF 2011 vid en tidpunkt då produktionen var otillräcklig. De citerar årsredovisningen 2011 från 3B Fibreglass: ”Att renovera lagret för BASF och klara en kallreparation av ugn nr 2.”

               (364)

               Det är emellertid normalt affärsbeteende att säkra lager för att kunna uppfylla avtalsenliga skyldigheter gentemot nyckelkonton. Citatet avser dessutom även en planerad ugnsreparation, som innebär att företaget måste se om sitt lager för att kunna leverera till kunderna (och för att 3B ska kunna uppfylla sina leveransavtal med sina kunder) under reparationen.

               (365)

               Påståendet att självförvållad skada skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade och subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit avvisas därför.

         1.2.8   Unionstillverkarnas exportförsäljning och omlokaliseringar för att finnas närmare marknaderna

               (366)

               De kinesiska myndigheterna hävdar att den påstådda skadan, om någon, vållades av beslutet att omlokalisera verksamheten till den plats där användarindustrierna finns. De tillägger att detta inte bara sker på unionsnivå, utan även i global skala. De kinesiska myndigheterna hävdar att unionstillverkaren P+D utökade sin verksamhet i Ryssland och Indien, unionstillverkaren 3B i Tunisien, unionstillverkaren PPG i Kina och att unionstillverkaren Ahlstrom skiftade sin produktion från Europa till Kina tidigt 2011 för att bättre kunna försörja de ökande energimarknaderna i Asien, och särskilt Kina.

               (367)

               Med tanke på att många tillverkare av glasfiberfilament är multinationella företag är det ingen överraskning att dessa företag även investerar utanför unionen om en affärsmöjlighet skulle uppstå. Investeringar i extra kapacitet utanför unionen görs för att tillgodose behoven hos tillväxtmarknader och med utsikten att göra vinst. Att bygga anläggningar i dessa regioner passar absolut in i bilden, eftersom man vill finnas nära dessa kunder. Affärsbeslutet om huruvida en anläggning ska byggas utanför unionen eller inte har dock ingenting att göra med att unionstillverkarna lider skada.

               (368)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter upprepade de kinesiska myndigheterna sitt påstående om att stora utlandsinvesteringar har lett till att tillverkning, arbetstillfällen och exportförsäljning har försvunnit från unionen, vilket har vållat unionsindustrin skada.

               (369)

               Det finns inget som styrker detta påstående. Tillverkare av glasfiberfilament driver sin verksamhet enligt en modell för regional närhet, där kunderna försörjs av tillverkningsanläggningar i sina respektive regioner. Indikatorerna för kapacitet och sysselsättning visar inte att eventuella stora utlandsinvesteringar gjordes till nackdel för unionens verksamhet.

               (370)

               De kinesiska myndigheterna hävdade också att minskningarna av unionsindustrins exportförsäljning fick allvarliga negativa verkningar som inte analyserades av kommissionen.

               (371)

               I dessa undersökningar utgjorde vikten av unionsindustrins exportförsäljning (till närstående och icke-närstående kunder) mellan 11 % och 13 % av unionsindustrins totala försäljning (till närstående och icke-närstående kunder) under perioden från 2010 fram till slutet av undersökningsperioden. Under den ursprungliga antidumpningsundersökningen fluktuerade likaså vikten mellan 10 och 14 % från 2006 till september 2009. Med tanke på att fluktuationerna i exportvolymen inte är väsentliga och att de ligger i linje med exportvolymerna i den föregående antidumpningsundersökningen, fick inte utvecklingen av exportförsäljningen några allvarliga negativa verkningar såsom påstås ovan.

               (372)

               Av ovanstående skäl bidrog inte unionstillverkarna och omlokaliseringarna till skadan och kan därför inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade och subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

         1.2.9   Växelkursen mellan euron och US-dollarn

               (373)

               De kinesiska myndigheterna hävdade att kinesiska leveranser medför risker till följd av mer komplicerad logistik och fluktuationerna i växelkurserna, och att kunderna därför är motvilliga att utsätta sig alltför mycket för sådana risker. En användare hävdade att priserna på kinesiska glasfiberfilament är starkt beroende av växelkursen mellan euron och US-dollarn. Med tanke på att US-dollarn gradvis har blivit svagare jämfört med euron sedan 2000 skulle detta påstått kunna ha brutit orsakssambandet.

               (374)

               Tidigt under 2000-talet var euron svagare än US-dollarn jämfört med i dag. Det bör emellertid noteras att växelkursen mellan euron och US-dollarn var relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten emellertid betydligt för unionstillverkarna i urvalet, från 3 % till -4 %. Så även om man kan anse att växelkursen mellan euron och US-dollarn bidrog till skadan, kan detta inte på något sätt minska de skadliga negativa effekterna av lågt prissatt dumpad import från Kina på unionsmarknaden under perioden från 2011 fram till slutet av undersökningsperioden.

               (375)

               Växelkursen mellan euron och US-dollarn bidrog inte till skadan och kan inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

         1.3   Slutsats om orsakssamband

               (376)

               Sammanfattningsvis har ovanstående analys visat att det skedde en ökning av volymen och marknadsandelen för den dumpade och subventionerade importen från Kina. Det tryck som ökningen av dumpad och subventionerad import utövade på unionsmarknaden medförde att unionsindustrin inte kunde prissätta sina produkter i linje med normala marknadsvillkor och de registrerade kostnadsökningarna. Inte ens efter att ha sänkt sina försäljningspriser lyckades unionstillverkarna i urvalet behålla sin marknadsandel. Denna prissänkning gjordes på bekostnad av lönsamheten, vilket i sin tur ledde till en ohållbar förlustsituation.

               (377)

               I ovanstående analys har en tydlig åtskillnad gjorts mellan verkningarna av alla kända faktorer på unionsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen. På grundval av denna analys drar kommissionen slutsatsen att importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 8.5 i den grundläggande antisubventionsförordningen.

               (378)

               Andra kända faktorer förutom den dumpade och subventionerade importen har bedömts i enlighet med artikel 3.7 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 8.6 i den grundläggande antisubventionsförordningen. Ingen av dessa faktorer kunde vid vare sig en enskild eller en kumulativ analys påvisas bryta orsakssambandet mellan den dumpade och subventionerade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

               (379)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen bara avfärdade de berörda parternas argument i stället för att undersöka alla kända faktorer förutom den dumpade import som vållar unionsindustrin skada.

               (380)

               Kommissionen har undersökt verkningarna av följande andra kända faktorer: import från andra länder, tillverkningskostnad, utveckling av förbrukningen, produktionskapacitet och lager, den ekonomiska krisen, konkurrenskraften för import från Kina, självförvållad skada, exportförsäljning från unionstillverkare och omlokaliseringar samt växelkursen mellan euron och US-dollarn Inga andra faktorer som möjligtvis skulle kunna bryta orsakssambandet framkom under undersökningen.

         F.   UNIONENS INTRESSE

               (381)

               I enlighet med artikel 31 i den grundläggande antisubventionsförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande subventioner, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

               (382)

               Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 31.2 i den grundläggande antisubventionsförordningen. Kommissionen sände frågeformulär till fem oberoende importörer och 34 användare. Slutligen inkom det inom tidsfristerna besvarade frågeformulär från två importörer och tretton användare. Dessutom gav sig flera användare och användarorganisationer till känna senare under förfarandet med skrivelser i vilka de uttryckte sitt motstånd mot att vidta några som helst åtgärder i detta fall. De kinesiska myndigheterna och den kinesiska handelskammaren lämnade också inlagor med påståenden mot eventuella åtgärder i detta fall.

               (383)

               I den ursprungliga antidumpningsundersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom interimsöversynen är begränsad till skada förblir slutsatserna om unionens intresse giltiga. Nedanstående analys avser därför antisubventionsundersökningen.

         1.   Unionsindustrins intresse

               (384)

               De gällande antidumpningsåtgärderna har inte lett till en minskning av den dumpade importen från Kina och har inte gett unionsindustrin någon lindring. Såsom nämns ovan fortsatte unionsindustrin att lida väsentlig skada efter den prisnedgång som orsakades av den dumpade importen från Kina. Om inga åtgärder införs leder detta högst sannolikt till att den negativa utvecklingstendensen för unionsindustrins ekonomiska situation fortsätter. Situationen för unionstillverkarna i urvalet kännetecknades särskilt av en lönsamhetsnedgång från +3 % 2010 till -4 % i slutet av undersökningsperioden. Om nedgången fortsätter skulle detta slutligen leda till produktionsminskningar och ytterligare nedläggningar av produktionsanläggningar, vilket skulle äventyra sysselsättning och investeringar i unionen.

               (385)

               Om åtgärder införs kommer en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Unionsindustrins nedåtgående tendens i fråga om lönsamheten är resultatet av svårigheterna med att konkurrera med den subventionerade lågprisimporten med ursprung i Kina. Om det införs antisubventionsåtgärder förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar upphöra och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till en förbättring av unionsindustrins lönsamhet mot de nivåer som anses vara nödvändiga i en så kapitalintensiv industri.

               (386)

               Åtgärderna skulle ge unionsindustrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpning som konstaterats vid undersökningen.

               (387)

               Slutsatsen blir därför att det klart skulle ligga i unionsindustrins intresse att antisubventionsåtgärder införs.

               (388)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en intresseorganisation att stärkta åtgärder inte skulle lindra unionsindustrins situation med tanke på att de ursprungliga åtgärderna från 2011 uppenbarligen inte hade haft någon verkan.

               (389)

               Kommissionen avvisar detta påstående och hänvisar till skälen ovan, där den drar slutsatsen att den negativa tendensen i unionsindustrins ekonomiska situation sannolikt skulle fortsätta om inte stärkta åtgärder införs.

         2.   Importörernas intresse

               (390)

               Såsom anges ovan tillämpades inte något stickprovsförfarande på de icke-närstående importörerna och två icke-närstående importörer samarbetade fullt ut i denna undersökning genom att svara på frågeformuläret. Verksamheten avseende den berörda produkten utgör endast en mindre del av de två importörernas sammanlagda omsättning (mindre än 0,5 %). De motsatte sig båda en eventuell ökning av antidumpningsåtgärderna eftersom de ansåg att detta skulle leda till att importen av den berörda produkten från Kina upphörde.

               (391)

               Sammantaget stod den import som deklarerats av dessa två importörer för en avsevärd del av all import från Kina under undersökningsperioden och de anses därför vara representativa importörer för unionen. Inga andra importörer har samarbetat genom att besvara frågeformuläret eller lämna underbyggda synpunkter. På grundval av detta dras slutsatsen att införandet av åtgärder inte kommer att ha en betydande negativ inverkan på unionsimportörernas samlade intresse med tanke på att den berörda produkten utgör en begränsad andel av importörernas samlade verksamhet.

         3.   Användarnas intresse

               (392)

               Den likadana produkten används i ett stort antal tillämpningar såsom fordonsindustrin, vindkraftturbiner samt tillämpningar inom sjöfart, transport, luftfart och infrastruktur. Ett stort antal olika användare samarbetade i undersökningen. De grupperades enligt verksamhetssektor: tillverkare av beläggningar, tillverkare av kompositmaterial, fleraxliga textilvävare och vindturbintillverkare. På så sätt kunde kommissionen bedöma åtgärdernas inverkan på olika typer av användare.

               (393)

               De samarbetsvilliga användarna köpte in omkring 13 % av den berörda produkten från Kina under undersökningsperioden. Den allra största delen av den likadana produkten köptes således in från andra källor, såsom tredjeländer och unionsindustrin. Endast ett fåtal av dem köpte endast den berörda produkten från Kina.

               (394)

               Det finns ett stort antal nedströmsindustrier som använder den likadana produkten och de skiljer sig också åt i storlek, från globala företag till små och medelstora företag. Av de uppgifter som lämnats in under undersökningen framgår dessutom att unionsanvändarnas industri sysselsätter ett betydande antal personer som beräknas till 100 000 personer, även om inga omfattande och bestyrkta uppgifter har lämnats in.

         3.1   Åtgärdernas möjliga inverkan på användarnas lönsamhet

               (395)

               På grundval av svaren på frågeformulären befanns användarindustrierna för glasfiberfilament sammantaget vara i relativt gott skick. De flesta av de samarbetsvilliga användarna rapporterade vinst på försäljningen av de produkter som den berörda produkten används i under skadeundersökningsperioden. Endast ett par användare rapporterade förluster för denna verksamhet under undersökningsperioden, och vinsten för de flesta andra låg på mellan 2 % and 22 %. Det innebär att användarindustrierna kunde göra vinst även under de gällande åtgärderna.

               (396)

               På grundval av de mottagna uppgifterna gjordes en konsekvensanalys för var och en av användargrupperna.

               (397)

               Undersökningen visade att beroende på egenskaperna hos de olika användarindustrierna har de också olika förmåga att överföra eventuella tullhöjningar till sina kunder, vilket i sin tur innebär att effekten av en tullhöjning på vinstmarginalen också blir olika för varje användarindustri.

               (398)

               Sammanfattningsvis skulle införandet av de kombinerade åtgärderna leda till minskad vinst för användarna på mindre än en procentenhet för det stora flertalet av användarindustrierna, med undantag för industrin för fleraxlig vävning. För denna industri är den berörda produktens andel av produktionskostnaderna högre än för de andra undersökta industrierna. Dessa användare kommer följaktligen att påverkas mer än de andra bedömda användarna.

               (399)

               På grundval av ovanstående analys är det ytterst sannolikt att användare inom industrierna för beläggningar, kompositmaterial och vindturbiner kan absorbera en del av eller hela kostnadsökningen. De kan dessutom kanske överföra en del av de ökade kostnaderna till sina kunder. I detta avseende kommenterade en stor användare inom vindturbintillverkningen att den godtog slutsatserna från undersökningen och kommer att absorbera tullen.

               (400)

               Denna sammantaget begränsade inverkan på lönsamheten innebär också att sysselsättningen inom användarindustrierna inte äventyras av den föreslagna tullhöjningen i den utsträckning som hävdas av flera användare.

               (401)

               I alla händelser skulle eventuella negativa verkningar begränsas av användarnas fortsatta tillgång till import från tredjeländer. Införandet av åtgärder hindrar inte användarna från att köpa in från olika leverantörer.

               (402)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera användare att användarnas argument endast avfärdades på grundval av kvalitativa uttalanden. De hävdade också att minskningen av deras vinstmarginal är mycket större än en procentenhet såsom anges i skäl 398, särskilt om bedömningen görs av enskilda produkter.

               (403)

               Dessa påståenden avvisas av följande skäl: På grundval av uppgifter som lämnats av användarna gjorde kommissionen detaljerade beräkningar för att bedöma den kvantitativa verkningen av stärkta åtgärder på användarnas lönsamhet. De industrier som använder den berörda produkten är olikartade och visar stora skillnader i storlek (från små och medelstora företag till multinationella företag), beroende av den berörda produkten, slutproduktens tillämpningar och kundbas (små till stora företag, försäljning inom unionen jämfört med exportförsäljning). Såsom redan förklarats i skäl 398 inser kommissionen att vissa användarsegment kommer att påverkas mer än andra. På grundval av uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga användarna var den andel som används av den berörda produkten som köps in från Kina förhållandevis begränsad (mindre än 13 % – se skäl 393). Andelen av den berörda produkten från Kina av den totala tillverkningskostnaden var dessutom också begränsad i genomsnitt, dvs. mindre än 4 %. Den senare andelen är dock betydligt högre för de fleraxliga vävare som undersöktes. Verkningen av en tullhöjning beräknades enligt antagandena att en liknande volym av glasfiber skulle köpas in från Kina som den som rapporterats under undersökningsperioden, och att de kinesiska importpriserna skulle vara föremål för tullar på cirka 30 %, även om det stora flertalet av de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att omfattas av lägre tullar. Enligt dessa antaganden visade beräkningarna att verkningen av en prishöjning för den berörda produkten med ursprung i Kina för alla samarbetsvilliga användares lönsamhet i genomsnitt kommer att bli lägre än en procentenhet, såsom anges ovan.

         3.2   Brist på utbytbarhet

               (404)

               Flera användare hävdade att en stor del av de glasfiberprodukter som användarindustrin behöver inte kan köpas direkt i handeln. Istället måste leverantörerna genomgå ett långt och komplicerat förfarande, som kan ta 6–12 månader, utan någon garanti för att det kommer att lyckas. Att byta leverantör för att slippa betala tullar skulle därför bli kostsamt, omöjligt på kort sikt och riskfullt ur teknisk synvinkel.

               (405)

               I det avseendet kan man konstatera att i vissa tillämpningar kan egenskaperna hos den berörda produkten förvisso resultera i ett långt kvalificeringsförfarande, vilket inbegriper provning. Även mot bakgrund av de synpunkter som mottagits från användarna finns det i de flesta fall flera olika källor. Undersökningen visade dessutom att användarna vanligen har flera försörjningsalternativ som reservutväg och att de ofta har kvalificerat produkten för flera användare för att inte bli beroende av en enda leverantör. Man bör också minnas att avsikten med åtgärder inte är att förvägra vissa leverantörer tillträde till unionsmarknaden, utan eventuella åtgärder är endast avsedda att återupprätta en rättvis handel och korrigera en snedvriden marknadssituation.

               (406)

               Det är därför osannolikt att ett införande av åtgärder mot den berörda produkten från Kina kommer att leda till ett tillfälligt upphörande av försörjning av råvaror till användarindustrin.

         3.3   Argumentet att det inte går att överföra kostnadsökningar samt ökad konkurrens från icke-EU-produkter i senare led i förädlingskedjan

               (407)

               Flera användare hävdade att de möter stark konkurrens från tillverkare utanför unionen och att de därför inte skulle kunna överföra prishöjningarna för den berörda produkten till sina kunder, eftersom detta kommer att leda till försäljningsförluster. Med tanke på att användarföretagen skiljer sig åt sinsemellan kommer förmågan att överföra eventuella kostnadsökningar till kunderna också att skilja sig åt mellan de olika användartyperna. På grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären skulle omsättningen och lönsamheten för de användare som inte kan överföra den största delen av kostnadsökningen i de flesta fall endast påverkas i begränsad utsträckning.

               (408)

               Flera användare uttryckte oro för att införandet av antisubventionstullar skulle ge upphov till en konkurrensnackdel gentemot leverantörer utanför unionen som har tillgång till den berörda produkten utan åtgärder. Användarna hävdar att de konkurrerar med import från Kina på sina nedströmsmarknader. Införandet av kombinerade åtgärder skulle ytterligare förvärra konkurrensläget. Med tanke på dessa omständigheter hävdade man att det inte skulle vara möjligt att överföra prisökningar för råvaror till kunderna. Man hävdade dessutom att detta skulle leda till omlokalisering av produktionen utanför unionen, vilket i sin tur medför betydande sysselsättningsförluster.

               (409)

               Det bör noteras att det faktum att införande av antisubventionsåtgärder kan ge upphov till ökad konkurrens inte kan vara ett skäl till att inte införa åtgärderna om de behövs. Dessa undersökningar rör en mycket specifik produkt. Alla användarindustrier har fullständiga rättigheter att utnyttja unionens handelslagstiftning och begära en antidumpningsundersökning för sina produkter. Företagsbeslut om omlokaliseringar beror dessutom på ett mycket stort antal faktorer. Det är osannolikt att ett omlokaliseringsbeslut endast beror på tullar för en råvara.

               (410)

               Flera parter hävdade att unionstillverkarna är globala utlandsägda företag, medan de flesta av de sammansatta företagen är små eller medelstora och lokalt ägda. Dessa små och medelstora företag hävdade att en tullhöjning kommer att leda till sysselsättningsförluster. Även den kinesiska handelskammaren hävdade att arbetstillfällen kommer att gå förlorade i unionen när användarna omlokaliserar till följd av tullhöjningen. Dessutom hävdade en av användarna att eventuella omlokaliseringar av användarna även kommer att leda till minskad försäljning för unionsindustrin.

               (411)

               Kommissionen överväger alla arbetstillfällen i unionen på samma sätt, oavsett ägarförhållanden och företagens storlek. I detta avseende hänvisar kommissionen till skälen 400 och 403. Kommissionen anser dessutom att påståendena om omlokaliseringar, eventuella sysselsättningsförluster och minskad försäljning för unionsindustrin är spekulativa och ogrundade.

               (412)

               Flera parter hävdade att produkter för närvarande tillverkas i unionen för den globala marknaden i konkurrens med tredjeländer. En användare hävdade att den kan importera den berörda produkten enligt förfarandet för aktiv förädling utan att betala antidumpningstullar om den slutprodukt som den tillverkar därefter exporteras utanför unionen. Följden av detta är emellertid att användaren kan erbjuda sina kunder utanför unionen mer konkurrenskraftiga priser än sina unionskunder.

               (413)

               Användarna kan mycket riktigt importera den berörda produkten enligt förfarandet för aktiv förädling utan att betala antidumpningstullar om den slutprodukt som de tillverkar därefter exporteras utanför unionen. Detta ändrar dock inte kommissionens slutsatser i denna undersökning.

         3.4   Otillräckligt utbud

               (414)

               En användare hävdade att unionsindustrin inte helt kan tillgodose behovet i unionen, särskilt inte med avseende på vissa typer av stora beställningar av skräddarsydda produkter av glasfiberfilament. Denna användare hävdar dessutom att ingen unionstillverkare, säkerligen på grund av begränsad produktionskapacitet i unionen, skulle vara villig att ägna en stor del av sin kapacitet åt att försörja en enda kund. En annan användare hävdade att det inte finns något försörjningsöverskott på huggen glasfiber i längder och att ett uteslutande av Kina från unionsmarknaden, särskilt med tanke på den ökade efterfrågan, skulle leda till betydande försörjningsproblem på unionsmarknaden. De kinesiska myndigheterna citerar unionstillverkaren 3B som säger att ingen ny smältningskapacitet har installerats i industrin sedan 2002 och att det för att tillgodose marknadsbehoven, särskilt i Europa, finns behov av en extra produktionskapacitet på 200 000 ton.

               (415)

               I detta avseende bör det först och främst noteras att syftet med antisubventionsåtgärder är inte att undanröja importen, utan att motverka orättvisa handelsmetoder som har en skadlig inverkan på unionsindustrin och att återupprätta en situation som kännetecknas av effektiv konkurrens på unionsmarknaden. De föreslagna åtgärderna är inte avsedda att stänga unionsmarknaden för exporterande tillverkare från Kina även om icke-skadevållande priser införs, och importen av huggen glasfiber i längder och även andra produkter av glasfiberfilament från Kina kan därför fortsätta till unionsmarknaden.

               (416)

               När det gäller unionsindustrins förmåga att klara sig vid en eventuell brist på huggen glasfiber i längder ger unionsindustrins nuvarande kapacitetsutnyttjande utrymme för en viss extraproduktion av unionsindustrin.

               (417)

               Precis som vilken annan som helst av de produkttyper som ingår i den berörda produkten kan huggen glasfiber i längder också importeras till unionen från tredjeländer som Malaysia.

               (418)

               Kinesiska tillverkare av glasfiberfilament har dessutom byggt anläggningar närmare unionen (i Egypten och Bahrain) som en bas för försörjningen av unionsmarknaden.

               (419)

               Mot bakgrund av ovanstående kan man dra slutsatsen att ett eventuellt underskott på huggen glasfiber i längder kan lösas genom utökat kapacitetsutnyttjande i unionsindustrin, import från andra inköpsländer samt genom att fortsätta importera från Kina till ett icke-skadevållande pris.

               (420)

               På grundval av ovanstående avsnitt dras slutsatsen att den sammanlagda effekten av införandet av de kombinerade åtgärderna på unionens nedströmsindustrier är begränsad och inte skulle uppväga den positiva effekten av åtgärderna på unionsindustrin.

               (421)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en intresseorganisation att det är svårt att förstå att unionstillverkarna har vilande kapacitet samtidigt som det råder brist på glasfiber och priserna stiger på unionsmarknaden. Flera parter upprepade sina påståenden om att införandet av ytterligare åtgärder skulle leda till bristande utbud från unionstillverkarna.

               (422)

               För skadeundersökningsperioden har undersökningen inte visat någon utbudsbrist. När det gäller ett eventuellt framtida utbudsunderskott anser kommissionen inte att en tullhöjning förhindrar import till unionen från Kina och tredjeländer enligt vad som anges ovan.

         4.   Slutsats om unionens intresse

               (423)

               På grundval av ovanstående förväntas införandet av kombinerade åtgärder ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningspriser och marknadsandelar. Även om det kan uppkomma vissa negativa verkningar i form av kostnadsökningar för vissa användare, kommer dessa verkningar med all sannolikhet att uppvägas av de förväntade fördelarna för tillverkarna och deras leverantörer.

               (424)

               Därför dras slutsatsen att det sammantaget inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Kina.

               (425)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade flera parter att följderna av de föreslagna åtgärderna är underskattade. De hävdar att kommissionen sätter mer tilltro till påståendet från en liten grupp av glasfibertillverkare än till motståndet från en mycket större men splittrad grupp av främst små och medelstora företag som inte har haft en verklig möjlighet att svara med samma med samma kraft.

               (426)

               Dessa påståenden avvisas eftersom användarna har getts stora möjligheter att träda fram under undersökningen. Många har också gjort det och deras uppgifter har noggrant undersökts och beaktats. Kommissionen har fäst vikt vid alla berörda parter under undersökningen.

         G.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGS- OCH ANTISUBVENTIONSÅTGÄRDER

               (427)

               På grundval av kommissionens slutsatser beträffande subvention, skada, orsakssamband och unionens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad och subventionerad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

         1.   Nivå för undanröjande av skada

               (428)

               För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

               (429)

               Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. Precis som i den ursprungliga undersökningen användes ett lönsamhetsmål på 5 %.

               (430)

               APFE hade begärt ett lönsamhetsmål på 10–12 %. APFE hävdade att man i lönsamhetsmålet för analysen skulle beakta att en sådan kapitalintensiv industri behöver uppnå en tillfredsställande räntabilitet på sysselsatt kapital som investerarna förväntar sig. APFE hänvisar även till en rapport från Stern Business School of New York University, där de vägda genomsnittliga kapitalkostnaderna beräknades genom att kombinera kostnaden för eget kapital och kostnaden för skulder för ett antal industrisektorer. (43) I Sternrapporten beräknas den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden för industrin för glasfiberfilament till mellan 8,3 % och 8,4 %. APFE hänvisar även till den vinst på 8,3 % som användes i ärendet med kinesiska solfångarglas (44). De anser vidare att med tanke på att kostnaderna för eget kapital och skulder är något högre i unionen än i Förenta staterna, bör procentandelen för unionen vara något högre, omkring 10–12 %.

               (431)

               Den faktiska vinst som gjordes under skadeundersökningsperioden kan inte användas med tanke på att stora volymer av dumpad import fortfarande kom in från Kina, trots de gällande tullarna.

               (432)

               I fallet med solfångarglas från Kina användes ett lönsamhetsmål på 8,3 % eftersom detta var den genomsnittliga vinst som unionstillverkarna i urvalet hade uppnått 2010 när importen av den berörda produkten fortfarande var liten och därför ännu inte kunde ha snedvridit de normala konkurrensförhållandena (dvs. vinsten hade ännu inte påverkats av den dumpade importen).

               (433)

               Det är obestridligt att unionsindustrin är en kapitalintensiv industri, men APFE kunde inte visa att det lönsamhetsmål som baserades på de vägda genomsnittliga kapitalkostnaderna i Sternrapporten uppfyller det tillämpliga testet. Påståendet avvisades därför.

               (434)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade APFE att resultaten för vinstmålen borde ses över med tanke på att unionsindustrin har kapacitet att uppnå vinstnivåer över 5 % för vissa produkttyper, såsom huggen glasfiber i längder för våtanvändning för bondad duk och för gips, där de kan konkurrera rättvist med import från tredjeländer och inte utsätts för aggressivt målprisunderskridande av dumpad och subventionerad import av kinesiska produkter av glasfiberfilament.

               (435)

               I den föregående undersökningen användes ett vinstmål på 5 %. Detta vinstmål har bibehållits i avsaknad av underbyggda argument om förändrade marknadsvillkor som skulle motivera ett högre vinstmål.

               (436)

               Precis som alla andra typer av den berörda produkten används dessutom huggen glasfiber i längder för våtanvändning som förstärkningsmaterial och har därför begränsad hållbarhetstid och högre transportkostnader eftersom den väger mer på grund av vatteninnehållet (se skäl 63). Huggen glasfiber i längder för våtanvändning importeras i mycket mindre mängder än de andra produkterna av glasfiberfilament. Vinstmarginalerna för denna enda produkttyp är därför inte representativa för den berörda produkten.

               (437)

               Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande tillverkarna i Kina och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den produkt som sålts av unionsindustrin på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

               (438)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade en exporterande tillverkare att det fanns vissa felaktigheter i cif-värdena för tre produktkodnummer.

               (439)

               Efter en kontroll har kommissionen justerat de respektive cif-värdena, vilket ledde till en liten förändring i prisunderskridandet och marginalen för målprisunderskridande för denna exporterande tillverkare.

               (440)

               På grundval av detta fastställdes följande nivåer för undanröjande av skada:

                           Företag

                           Nivå för undanröjande av skada

                           Jushi Group

                           24,8 %

                           Jiangsu Changhai Group

                           4,9 %

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           29,6 %

                           Andra samarbetsvilliga företag

                           26,1 %

               (441)

               En användare hävdade att alla fakta kvarstod och att det enda sättet för kommissionen att dra slutsatsen att den skada som påstått vållats av import från Kina har förvärrats är om kommissionen skulle använda en annan metod för att beräkna skademarginalen jämfört med den ursprungliga undersökningen.

               (442)

               Alla fakta kvarstår inte. Om man använder metoden från den ursprungliga undersökningen ger därför beräkningen av den nuvarande skademarginalen ett annat resultat till följd av en ändring av de underliggande uppgifterna, som kostnader, priser och förluster.

               (443)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter undrade en exporterande tillverkare vilka förändrade omständigheter som skulle motivera en beräkning av skademarginalen på grundval av produktkodnummer i stället för en enkel genomsnittlig prisjämförelse som i den ursprungliga undersökningen.

               (444)

               Kommissionen anser att den grundläggande metoden för de nuvarande undersökningarna är densamma som den som användes i den föregående undersökningen. Stickprov användes och alla jämförelser gjordes enligt lika för lika-principen. En jämförelse på grundval av produktkodnummer av skademarginalen möjliggjorde en mer detaljerad och exakt beräkning, men detta kan inte anses utgöra en ändring av metoden.

               (445)

               Samma exporterande tillverkare hävdade också att mattor i huggen glasfiber i längder av glasfiberfilament ingår i den berörda produkten men att beräkningen av skademarginalen inte avspeglar produktkodnumren för mattor av huggen glasfiber i längder. Den exporterande tillverkaren undrade i) om unionstillverkarna inte längre tillverkar mattor i huggen glasfiber i längder, och ii) varför kommissionen inte tidigare verkade ha haft några svårigheter med att finna en ersättning för en stor produkttyp för beräkningen av skademarginalen, trots att det inte fanns någon exakt motsvarighet bland produktkodnumren.

               (446)

               Den berörda produkten omfattar mycket riktigt mattor av huggen glasfiber i längder och några (enheter) av unionstillverkarna tillverkar också dessa mattor. Unionstillverkarna i urvalet tillverkade typer av mattor som inte importerades från Kina under undersökningsperioden. Generellt sett var dock matchningen av produktkodnumren hög och det fanns därför inget behov av att använda ersättningsprodukter.

               (447)

               Denna exporterande tillverkare undrade dessutom i) varför en justering för handelsled var nödvändig och till vem unionstillverkarna faktiskt säljer sina produkter, och ii) varför transportkostnaderna för kinesisk försäljning till lagret samt lagerkostnaderna i EU inte beaktades i skademarginalen.

               (448)

               Unionstillverkarna i urvalet säljer främst direkt till slutanvändarna. Så var inte fallet för de kinesiska exportörer som ingick i urvalet. I deras fall skedde mer försäljning via distributörer eller andra mellanliggande försäljningskanaler. Kommissionen gjorde därför bedömningen att priserna skulle bli mer jämförbara om all försäljning samlades på nivån för försäljning till slutanvändare. Enligt standardmetoden beaktas kostnader efter import i beräkningen av prisunderskridande, medan skademarginalen grundas på cif-värdet för den kinesiska exportförsäljningen.

               (449)

               Den exporterande tillverkaren undrade också varför den gällande antidumpningstullen inte räknas med i skademarginalen, eftersom det skulle vara förenligt med den tillämpade metoden för prisunderskridande att räkna med denna tull i cif-värdet.

               (450)

               Den marginal för undanröjande av skada som anges i denna förordning avspeglar hela den marginal som är nödvändig för att undanröja skadan. Om den gällande antidumpningsmarginalen skulle ha räknats med i marginalen för undanröjande av skada, skulle man endast ha fått en partiell marginal för undanröjande.

               (451)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter hävdade klaganden att uppgifterna om Jiangsu Changhai-koncernens exportpris inte var tillförlitliga på grund av att den inte samarbetade fullständigt i undersökningen (se avsnitt C.2.1), och att dessa uppgifter därför inte borde användas i beräkningen av skademarginalen. Klaganden hävdade att koncernens exportpris kunde vara felaktigt om det fastställts på grundval av företagets tillverkningskostnader eftersom dessa kostnader kanske inte hade kontrollerats ordentligt på grund av att företaget inte samarbetade fullständigt i undersökningen. Koncernens exportpris borde snarare fastställas enligt tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 28.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen.

               (452)

               Såsom förklaras i skäl 92 exporterades den berörda produkten inom koncernen inte av det företag som lämnas vilseledande uppgifter, utan endast av OCH. Detta företag samarbetade dock fullständigt i båda undersökningarna och lämnade tillförlitliga uppgifter om koncernens exportpris (t.ex. fakturor som kontrollerades av kommissionen på plats). Kommissionen har därför ingen anledning att ifrågasätta koncernens exportpris. Beräkningen av skademarginalen gjordes på grundval av det faktiska kontrollerade exportpriset – som framgick av försäljningsfakturorna – oavsett hur det fastställdes och om det grundades på någon av företagets tillverkningskostnader eller ej. Detta påstående avvisades därför.

         2.   Slutgiltiga åtgärder

               (453)

               Antisubventionsundersökningen genomfördes parallellt med översynen av antidumpningsåtgärderna, begränsad till skada. Mot bakgrund av tillämpningen av regeln om lägsta tull och det faktum att de slutgiltiga subventionsmarginalerna är lägre än nivån för undanröjande av skada, bör kommissionen i enlighet med artikel 15 i den grundläggande antisubventionsförordningen införa en slutgiltig utjämningstull som är lika hög som de slutgiltiga subventionsmarginaler som konstaterats och därefter införa en slutgiltig antidumpningstull upp till den relevanta nivån för undanröjande av skada.

               (454)

               På grundval av denna metod och fakta i ärendet, särskilt att åtgärderna är begränsade av skademarginalen, anser kommissionen att det inte uppstår några dubbelräkningsproblem i detta fall.

               (455)

               Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida, fastställs tullsatsen för alla övriga företag till nivån för den högsta tullsatsen som ska införas för företag i urvalet eller som är samarbetsvilliga. Tullsatsen för alla övriga företag kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningarna.

               (456)

               För de samarbetsvilliga kinesiska företag som förtecknas i bilaga I och som inte ingick i urvalet fastställs den slutgiltiga tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för företagen i urvalet, med undantag för den koncern som den exporterande tillverkare som omfattas av bestämmelserna i artikel 28.1 tillhör.

               (457)

               Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter ansökte en exporterande tillverkare om individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i den grundläggande antidumpningsförordningen och om en individuell beräkning av dumpningsmarginalen.

               (458)

               Med tanke på att den partiella interimsöversynen är begränsad till skada förblir de dumpningsmarginaler som fastställdes i den föregående antidumpningsundersökningen dock oförändrade. Ansökan om en individuell dumpningsmarginal avslogs därför.

               (459)

               Mot denna bakgrund fastställs nivån för tullarna till följande:

                           Kinesisk exportör

                           Dumpningsmarginal (fastställd i den ursprungliga undersökningen)

                           Subventionsmarginal

                           Nivå för undanröjande av skada

                           Tullsats

                           Antidumpningstull

                           Jushi Group

                           29,7 %

                           10,3 %

                           24,8 %

                           10,3 %

                           14,5 %

                           Jiangsu Changhai Group

                           9,6 %

                           5,8 %

                           4,9 %

                           4,9 %

                           0 %

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           29,7 %

                           9,7 %

                           29,6 %

                           9,7 %

                           19,9 %

                           Andra samarbetsvilliga företag

                           29,7 %

                           10,2 %

                           26,1 %

                           10,2 %

                           15,9 %

                           Tullsatser för alla övriga företag

                           10,3 %

                           19,9 %

               (460)

               Den individuella antidumpnings- och antisubventionstullen för företag som anges i denna förordning fastställdes på grundval av slutsatserna i de nu aktuella undersökningarna. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under dessa undersökningar för det berörda företaget. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet, vilka tillverkats av det företag som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

               (461)

               Ett företag får begära att individuella tullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen. (45) Begäran ska innehålla alla uppgifter som behövs för att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om företagets namnändring inte påverkar rätten att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

               (462)

               I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån på tullen för övriga företag inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

         3.   Företag

               (463)

               En kinesisk tillverkare erbjöd ett prisunderskridande i enlighet med artikel 8.1 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 13.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen. Erbjudandet om prisunderskridande omfattade minimiimportpriser för flera huvudsakliga produkttyper och undergrupper av produkttyper till den berörda produkten.

               (464)

               Kommissionen anser att den berörda produkten finns i ett stort antal undergrupper av produkttyper och grader, varigenom prisskillnaden kan variera upp till 700 %. Det finns därför en hög risk för korsvis priskompensation. Inom en produkttyp kan priserna också variera upp till 550 % beroende på undergrupperna av produkttyper. De olika minimiprisnivåer som föreslogs av den kinesiska exporterande tillverkaren låg dessutom långt under det icke-skadevållande priset och skulle därför inte undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

               (465)

               Mot bakgrund av ovanstående skulle tullmyndigheterna inte kunna skilja på posterna i specifikationen utan en individuell analys av varje importerad transaktion för att avgöra vilken minimiimportprisgrupp som produkten hör till, vilket skulle göra övervakningen mycket betungande, om inte omöjlig.

               (466)

               Dessutom exporterar företaget även andra produkter till unionen som inte omfattas av åtgärder. Det finns därför en risk för kompensation om dessa produkter säljs till samma kunder. En del av företagets kunder i unionen är närstående företag som också handlar med andra närstående företag utanför unionen. Dessa komplexa handels- och affärskopplingar skapar ytterligare eventuella risker för korsvis priskompensation.

               (467)

               På grundval av ovanstående avvisades detta erbjudande om åtagande.

               (468)

               Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i den grundläggande antidumpningsförordningen har inte utfärdat något yttrande.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig utjämningstull införs på import av huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) och 7019 31 00 med ursprung i Kina.
   2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i artikel 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

               Företag

               Slutgiltig utjämningstull (%)

               Taric-tilläggsnummer

               Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               10,3

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               4,9

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               9,7

               B991

               Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I

               10,2

               Alla övriga företag

               10,3

               A999

         3.   Tillämpningen av de individuella utjämningstullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.
   4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Artikel 1 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 ska ersättas med följande:

               1.

               En slutgiltig utjämningstull införs på import av huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) och 7019 31 00 med ursprung i Kina.

               2.

               Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för produkten som beskrivs i punkt 1 och tillverkas av de nedan angivna företagen:

                           Företag

                           Slutgiltig antidumpningstull (%)

                           Taric-tilläggsnummer

                           Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           14,5

                           B990

                           Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

                           0

                           A983

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           19,9

                           B991

                           Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I

                           15,9

                           Alla övriga företag

                           19,9

                           A999

               3.

               Tillämpningen av de individuella antidumpningstullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.

               4.

               Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

         Artikel 3
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.
      Utfärdad i Bryssel den 16 december 2014.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 av den 9 mars 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 67, 15.3.2011, s. 1).

      (4)  Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av vissa produkter av glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 362, 12.12.2013, s. 66).

      (5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (EUT L 67, 15.3.2011).

      (6)  Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa produkter av glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 371, 18.12.2013, s. 19).

      (7)  Överprövningsorganets rapport, Europeiska gemenskaperna – Slutgiltiga antidumpningsåtgärder beträffande vissa fästdon av järn eller stål från Kina, WT/DS397/AB/R, s. 152.

      (8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 765/2012 av den 13 juni 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 237, 3.9.2012, s. 1).

      (9)  Tillkännagivande om avgörandet från Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan av den 28 juli 2011 (EUT C 86, 23.3.2012, s. 6).

      (10)  3B Fibreglass SPRL, Owens Corning Fibreglass France och Johns Manville Slovakia a.s.

      (11)  Huggen glasfiber i längder är ändlösa glasfiber som huggs till önskad längd och finns tillgängliga i ett stort urval ytbehandlingar för att garantera att de kan användas med de flesta hartssystem. De kan användas för torr- eller våtbehandling.

      (12)  Rovingar är ändlösa glasfiberlängder som samlats ihop utan mekanisk tvinning och vridning för att forma ett tubformat cylindriskt paket.

      (13)  Mattor eller filament är huggna eller ändlösa bundna längder.

      (14)  Texturerad roving är rovingar som nystas upp från en spole till en annan och under den processen ges volym av en textureringsmaskin som blåser in luft i det direkta rovingknippet.

      (15)  Kapitel XIV punkt 6 i katalogen för utlandsinvesteringar i industrier innehåller en uttrycklig hänvisning till fiberglasprodukter: ”Tillverkning av fiberglasprodukter och specialfiberglas.”

      (16)  Kapitel II artikel 5 i de tillfälliga bestämmelserna om främjande av industriell strukturanpassning.

      (17)  Kapitel II artikel 17 i de tillfälliga bestämmelserna om främjande av industriell strukturanpassning.

      (18)  Denna tredje version av den reviderade årsredovisningen var daterad den 15 maj 2014, medan kontrollbesöket i företagens lokaler ägde rum den 29–30 maj 2014.

      (19)  Beslut nr 40, artikel 17.

      (20)  I Kinas lag om vetenskapliga och tekniska framsteg (artikel 18 i order nr 82 från Kinas president) föreskrivs att staten ska uppmuntra finansinstitut att belåna immateriella rättigheter, uppmuntra och vägleda finansinstitut att stödja tillämpningen av vetenskapliga och tekniska framsteg och utvecklingen av industrier med ny och avancerad teknik genom att bevilja lån etc. samt uppmuntra försäkringsbolag att införa försäkringsprodukter mot bakgrund av behovet av utveckling av industrier med ny och avancerad teknik.

      (21)  Cirkulär från Kinas folkbank om frågor angående justering av inlånings- och utlåningsräntorna – Yinfa (2004) nr 251.

      (22)  EUT L 325, 5.12.2013, s. 66.

      (23)  EUT L 142, 14.5.2014, s. 32.

      (24)  Artikel 34 i affärsbankslagen.

      (25)  ”Tråddragning från e-glasfiberugnar […], utveckling och tillverkning av högprestandafiberglas och dess produkter.”

      (26)  Beräkningen av subventionsmarginaler för denna grupp grundades på tillgängliga uppgifter enligt förklaringen i skäl 89.

      (27)  Beräkningen av subventionsmarginaler för denna grupp grundades på tillgängliga uppgifter enligt förklaringen i skäl 89.

      (28)  Beräkningen av subventionsmarginaler för denna grupp grundades på tillgängliga uppgifter enligt förklaringen i skäl 89.

      (29)  Rådets förordning (EU) nr 215/2013 av den 11 mars 2013,skäl 116.

      (30)  George E. Peterson, Land leasing and land sale as an infrastructure-financing option, World Bank Policy Research Working Paper 4043, 7.11.2006, IMF Working Paper (WP/12/100), An End to China's Imbalances, april 2012, s. 12.

      (31)  IMF Working Paper (WP/12/100), An End to China's Imbalances, april 2012, s. 12.

      (32)  Beräkningen av subventionsmarginaler för denna grupp grundades på tillgängliga uppgifter enligt förklaringen i skäl 89.

      (33)  Beräkningen av subventionsmarginaler för denna grupp grundades på tillgängliga uppgifter enligt förklaringen i skäl 89.

      (34)  GD Handels artikel 14.6-databas innehåller uppgifter om import som omfattas av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder eller undersökningar, både från de länder som berörs av respektive förfaranden och från andra tredjeländer, på nivån för de tiosiffriga Taric-numren.

      (35)  Commission Decision of 7 September 1990 terminating the review of the anti-dumping measures concerning dense sodium carbonate originating in the United States of America (EGT L 283, 1999, s. 38).

      (36)  Kommissionens beslut av den 21 december 1998 om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av vissa lasersystem för optisk avläsning och huvudsakliga beståndsdelar i sådana, för användning i motorfordon, med ursprung i Japan, Kina, Korea, Malaysia och Taiwan (EGT L 18, 1999, s. 62).

      (37)  Genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (EUT L 67, 15.3.2011, s. 6), skäl 64.

      (38)  Genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (EUT L 67, 15.3.2011, s. 6), skäl 54.

      (39)  Ycharts.com.

      (40)  Panel report – China – Definitive Anti-Dumping Duties on X-Ray Security Inspection Equipment from the European Union – WT/DS425/R, punkt 7 247.

      (41)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 471/2014 av den 13 maj 2014 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT [2014] L 142, s. 23, skäl 319).
   Rådets förordning (EG) nr 495/2002 av den 18 mars 2002 om upphävande av förordning (EG) nr 904/98 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av telefaxapparater för privat bruk med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand (EUT [2002] L 78/1, skäl 12).

      (42)  Kommissionens förordning (EU) nr 812/2010 (EUT L 243, 16.9.2010, s. 47), se skäl 69.

      (43)  http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datafile/wacc.htm

      (44)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 470/2014 (EUT L 142, 14.5.2014, s. 15), skäl 136.

      (45)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat H, kontor CHAR 04/039, 1049 Bryssel, BELGIEN.

      BILAGA I
      Samarbetande exporterande producenter som inte tagits med i urvalet:

                  Namn

                  Taric-tilläggsnummer

                  Taishan Fiberglass Inc.,
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      BILAGA II
      På den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 och artikel 2.3 måste det finnas en försäkran i följande form undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdar fakturan:

                  1.

                  Namn och befattning på den tjänsteman vid den enhet som utfärdar fakturan.

                  2.

                  Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den (kvantitet) produkter av glasfiberfilament som tas upp i denna faktura och som sålts på export till Europeiska unionen har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

                  3.

                  Datum och underskrift.