title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/422 av den 9 mars 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

text:
               10.3.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 64/46

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/422
   av den 9 mars 2017
   om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
   av följande skäl:
   A.   FÖRFARANDE

   1.   Gällande åtgärder

               (1)

               Efter en antidumpningsundersökning införde rådet, genom förordning (EG) nr 1629/2004 (2), en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8545 11 00 (Taric-nummer 8545110010) och ex 8545 90 90 (Taric-nummer 8545909010).

               (2)

               Efter en antisubventionsundersökning införde rådet dessutom, genom förordning (EG) nr 1628/2004 (3), slutgiltiga utjämningstullar på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien.

               (3)

               Efter en partiell interimsöversyn på eget initiativ av utjämningsåtgärderna ändrade rådet, genom förordning (EG) nr 1354/2008 (4), förordningarna (EG) nr 1628/2004 och (EG) nr 1629/2004.

               (4)

               Efter en översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärderna i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen förlängde rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 1186/2010 (5), antidumpningsåtgärderna. Efter en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna förlängde rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 1185/2010 (6), utjämningsåtgärderna.

               (5)

               Antidumpningsåtgärderna utgjordes av en värdetull på 9,4 % och 0 % för import från individuellt namngivna exportörer, med en övrig tullsats på 8,5 %.

         2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

               (6)

               Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (7) för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien, mottog kommissionen en begäran om översyn enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (8).

               (7)

               Begäran ingavs av SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH och GrafTech Switzerland SA (nedan kallade de sökande) som svarar för mer än 25 % av unionens totala tillverkning av vissa grafitelektrodsystem.

               (8)

               Begäran baserades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma.

         3.   Inledande

               (9)

               Kommissionen fastställde att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 15 december 2015 i Europeiska unionens officiella tidning
                   (9) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009.

         4.   Parallell undersökning

               (10)

               Genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 15 december 2015 (10) meddelade kommissionen också att den, i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (11), skulle inleda en översyn vid giltighetstidens utgång av de slutgiltiga utjämningsåtgärder som tillämpas på import till unionen av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien.

         5.   Berörda parter

               (11)

               I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen den sökande, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och användare i unionen som den visste var berörda samt de indiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta.

               (12)

               Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelspolitiska förfaranden.

         5.1   Stickprov

               (13)

               I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

         a)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

               (14)

               I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, med beaktande även av det geografiska läget. Fyra unionstillverkare ingick i stickprovet. Att döma av den information som erhölls i samband med fastställandet av representativitet stod de utvalda unionstillverkarna för över 80 % av den totala tillverkningen i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och urvalet bekräftades därmed. Urvalet är representativt för unionsindustrin.

         b)   Stickprovsförfarande avseende importörer

               (15)

               För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

               (16)

               Inga importörer gav sig till känna för att lämna in de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.

         5.2   Frågeformulär och kontrollbesök

               (17)

               Kommissionen skickade frågeformulär till alla unionstillverkare i urvalet, två indiska exporterande tillverkare och 53 användare som gav sig till känna efter inledandet av översynen.

               (18)

               Svar på frågeformuläret inkom från de fyra utvalda unionstillverkarna, en indisk exporterande tillverkare och åtta användare av den berörda produkten. Den andra exporterande tillverkaren som samarbetade i den ursprungliga undersökningen, nämligen Graphite India Limited (GIL), lämnade inte något svar på frågeformuläret inom denna översyn.

               (19)

               Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

                           a)

                           Unionstillverkare:

                                       —

                                       Graftech France SNC Calais, Frankrike

                                       —

                                       Graftech Iberica S.L., Navarra, Spanien

                                       —

                                       SGL Carbon SA, Wiesbaden, Tyskland

                                       —

                                       Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Tyskland

                           b)

                           Exporterande tillverkare i Indien:

                                       —

                                       HEG Limited, Bhopal (”HEG”).

         6.   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

               (20)

               Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2014–30 september 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

         B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   1.   Berörd produkt

               (21)

               Den berörda produkten är grafitelektroder av ett slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μ.Ω.m, och nipplar som används för sådana elektroder, oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien (nedan kallad grafitelektrodsystem eller den berörda produkten), för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 11 00 (Taric-nummer 8545110010) och ex 8545 90 90 (Taric-nummer 8545909010).

         2.   Likadan produkt

               (22)

               Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

                           —

                           Den berörda produkten.

                           —

                           Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen.

               (23)

               Kommissionen fastställde att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

   1.   Inledande anmärkningar

               (24)

               I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

               (25)

               Såsom nämns i skäl 18 samarbetade endast en indisk exporterande tillverkare i den nuvarande undersökningen. Detta företag svarade för mer än 95 % av exporten av grafitelektrodsystem från Indien till unionen under översynsperioden. Kommissionen ansåg därför att den hade tillräckligt med information för att bedöma exportpriset och dumpningsmarginalen under översynsperioden.

               (26)

               Denna exporterande tillverkare svarade dock för endast 50 % av den totala tillverkningskapaciteten och endast mellan 40 % och 50 % av den totala tillverkningen av grafitelektrodsystem i Indien under översynsperioden. Dess export till andra tredjeländer utgjorde dessutom endast mellan 43 % och 52 % av den totala exporten från Indien till andra tredjeländer under översynsperioden (den exakta andelen för den enda samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren av den totala indiska tillverkningen och den totala exporten kan inte uppges av sekretesskäl). Därför, och med tanke på att den andra indiska tillverkaren av grafitelektrodsystem inte samarbetade, ansåg kommissionen att den inte hade tillräckligt med information för undersökningen av sannolikheten för att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma och att tillgängliga uppgifter måste användas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen för bedömningen av importens utveckling om åtgärderna skulle upphävas.

               (27)

               De indiska myndigheterna informerades om att kommissionen, på grund av det bristande samarbetet från de indiska exporterande tillverkarnas sida, kan tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.

               (28)

               Resultaten i avsnitt 3 är således grundade på tillgängliga uppgifter. För detta syfte användes den information som lämnades av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, Eurostats statistik, de uppgifter som samlats in av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) och allmänt tillgänglig information.

         2.   Dumpning i unionen under översynsperioden

   2.1   Normalvärde

               (29)

               Kommissionen undersökte först huruvida den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av företagets totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. På grundval av detta konstaterades det att den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

               (30)

               Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för den exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. De faktorer som beaktades vid avgränsningen av de olika produkttyperna av grafitelektrodsystem var i) huruvida de såldes med nippel eller inte, ii) deras diameter och iii) deras längd.

               (31)

               Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hävdade att det faktum att grafitelektrodsystem tillverkas av olika kvaliteter av nålkoks (needle coke) (viktigaste råvaran) bör beaktas när man ska avgöra om de olika typerna av grafitelektrodsystem är identiska eller direkt jämförbara. Vid undersökningen bekräftades att företaget i tillverkningsprocessen använde sig av två olika typer av nålkoks, nämligen importerad nålkoks, som är av en högre kvalitet, och vanlig nålkoks, som finns att tillgå på den indiska marknaden. Det kunde också bekräftas att det är typen av koks som avgör tillverkningskostnaden och priset på slutprodukten.

               (32)

               För att kunna göra en rättvis jämförelse delade kommissionen upp varje produkttyp i lägre kvaliteter och högre kvaliteter när dumpningen beräknades.

               (33)

               Kommissionen undersökte sedan huruvida den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen fastslog att dessa produkttyper var representativa.

               (34)

               Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden av varje produkttyp under översynsperioden, för att avgöra om man skulle använda det faktiska försäljningspriset på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

               (35)

               Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

                           a)

                           försäljningsvolymen för produkttypen på hemmamarknaden, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och

                           b)

                           det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

               (36)

               I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen under översynsperioden.

               (37)

               Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under översynsperioden, om

                           a)

                           volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller

                           b)

                           det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

               (38)

               När ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

               (39)

               För sådana produkttyper konstruerades normalvärdet genom att man till den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnad för den likadana produkten under översynsperioden adderade

                           a)

                           de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden och

                           b)

                           den vägda genomsnittliga vinst som den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden.

               (40)

               För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden.

         2.2   Exportpris

               (41)

               Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade till unionen direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes därför till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

               (42)

               Vid kontrollbesöket på plats konstaterades ett antal felaktigheter i de exportpriser som meddelats av den samarbetsvilliga exportören. Dessa felaktigheter har rättats till och den exporterande tillverkaren har informerats på vederbörligt sätt.

         2.3   Jämförelse

               (43)

               Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset som fastställts enligt ovan fritt fabrik.

               (44)

               När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och utjämningstullar som betalats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, när detta var tillämpligt och berättigat.

               (45)

               Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren begärde en justering för importavgifter på råvaror som betalats i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen, med motiveringen att importavgifter togs ut på grafitelektrodsystem avsedda för förbrukning i Indien men återbetalades genom tullrestitutionssystemet när produkten såldes på export till unionen. Undersökningen visade emellertid att det inte fanns något direkt samband mellan de tullrestitutionsbelopp som erhölls vid export av grafitelektrodsystem och de tullar som faktiskt erlagts för importerade råvaror som integrerats i produkterna. Det anses därför att den exporterande tillverkaren inte kunnat bevisa att en skatt som återbetalats vid exportförsäljning var medräknad i hemmamarknadspriset. Detta bekräftades också i skälen 38–42 i den parallella antisubventionsundersökningen, där det konstaterades att tullrestitutionssystemet utgör en subvention i form av ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna och inte kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution. Därför kan justeringen inte beviljas.

               (46)

               Dessutom begärde den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren en justering på grundval av artikel 2.10 b i grundförordningen, med motiveringen att importavgifter togs ut på den likadana produkten när denna var avsedd för förbrukning i Indien, men att sådana avgifter, på grund av systemet med förhandstillstånd, inte togs ut när produkten såldes på export till unionen. Undersökningen visade dock att det inte införts något system för att säkerställa att råvaror som importerats tullfritt inom ramen för systemet med förhandstillstånd endast integrerats i exporterade grafitelektrodsystem. Kommissionen anser därför att den exporterande tillverkaren inte kunnat bevisa att skatt som inte betalats på exportförsäljningen ingick i priset på hemmamarknaden. Detta bekräftades också i skälen 59–62 i den parallella antisubventionsundersökningen, där det konstaterades att systemet med förhandstillstånd utgör en subvention i form av ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna och inte kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution. Därför kan justeringen inte beviljas.

         2.4   Dumpningsmarginal

               (47)

               I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Enligt denna metod uppgick den dumpningsmarginal som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren till 29,8 % under översynsperioden.

               (48)

               Under kontrollbesöket på plats hos den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien hävdade företaget att den påstådda betydande variationen i priset på den viktigaste råvaran (nålkoks) under översynsperioden borde beaktas och begärde att kommissionen därför skulle beräkna en kvartalsvis dumpningsmarginal. Detta skulle visa att det inte förekom någon dumpning under översynsperioden. I detta sammanhang lämnade företaget i slutet av kontrollbesöket på plats uppgifter om de kvartalsvisa tillverkningskostnaderna.

               (49)

               Eftersom begäran inte gjordes tidigare under förfarandet och inte i svaret på frågeformuläret, hade kommissionen inte möjlighet att på ett lämpligt sätt kontrollera denna begäran och den kunde således inte avgöra huruvida de lämnade uppgifterna var fullständiga och korrekta.

               (50)

               På grundval av de uppgifter som lämnats under kontrollen på plats konstaterades i alla händelser att tillverkningskostnaderna per enhet och produkttyp minskat från kvartal till kvartal under översynsperioden för vissa produkttyper, men inte alla. För flera produktkontrollnummer ökade produktionskostnaderna per enhet under det sista kvartalet. Exportpriset per enhet uppvisade en liknande nedåtgående trend, med undantag för det sista kvartalet då exportpriserna steg utom för två produkttyper. Företaget exporterade betydande volymer under varje kvartal av översynsperioden. Fördelningen mellan olika kvartal framgår av tabellen nedan (detaljerade uppgifter om volym kan inte uppges av sekretesskäl). Dessutom såldes inte alla produkttyper under alla kvartal. Av de 23 produkttyper som såldes av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren på unionsmarknaden var det endast 6 produkttyper som såldes varje kvartal.

               (51)

               De dumpningsmarginaler som beräknats för varje kvartal med hjälp av den metod som beskrivs i skälen 29–47 visade att dumpningen var betydande under varje kvartal av översynsperioden.

                  Tabell 1

                           Översynsperiod

                           Dumpningsmarginal (%)

                           Exportvolym (i ton)

                           oktober 2014–december 2014

                           23,1

                           [1 500 –1 700 ]

                           januari 2015–mars 2015

                           32,3

                           [1 900 –2 100 ]

                           april 2015–juni 2015

                           15,4

                           [1 500 –1 700 ]

                           juli 2015–september 2015

                           6,4

                           [1 100 –1 400 ]

               (52)

               Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens påstående att en beräkning av dess dumpningsmarginal på kvartalsbasis skulle visa att ingen dumpning förekom stämde således inte. Dumpningsmarginalerna var betydande under varje kvartal och på samma sätt var den genomsnittliga dumpningsmarginal under översynsperioden som beräknats på grundval av dessa kvartalsvisa marginaler betydande, närmare bestämt 19,3 %.

               (53)

               Även om de dumpningsmarginaler som beräknats för varje produkttyp för olika kvartal uppvisar en varierande trend (ökade från oktober 2014–december 2014 till januari 2015–mars 2015 och minskade sedan från januari 2015–mars 2015 till slutet av översynsperioden), hade inte den gradvisa minskningen av tillverkningskostnaderna under översynsperioden den effekt som hävdats. I själva verket kan det noteras att den minskade dumpningsmarginalen också delvis berodde på ett högre exportpris. Det kan påminnas om att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens begäran om en kvartalsvis dumpningsmarginal enbart grundades på variationerna i priset på råvaror. Kommissionen drog därför slutsatsen att den information som lämnats inte kunde ifrågasätta slutsatserna om dumpning under översynsperioden och följaktligen inte slutsatserna om fortsatt dumpning i skälen 57–87.

               (54)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade den enda samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren att kommissionen, vid beräkningen av den lönsamhet som använts för att konstruera normalvärdet, bör skilja mellan produkter som tillverkas av inhemsk koks, å ena sidan, och produkter som tillverkas av importerad nålkoks, å andra sidan. Anledningen till detta var skillnader i dessa produkters användning. Tillverkaren hävdade vidare att endast de produkter som tillverkas av importerad nålkoks och som används i elektriska ljusbågsugnar med hög effekt säljs på unionsmarknaden och att den lönsamhet som använts för att konstruera normalvärdet därför endast borde beräknas på grundval av dessa typer av produkter. Under ett möte med kommissionen efter meddelandet av uppgifter hävdade HEG, på grundval av detta, att kommissionen för att konstruera normalvärdet inte bör använda den vägda genomsnittliga lönsamhet som beräknats på grundval av all försäljning på hemmamarknaden. HEG hävdade att kommissionen borde beräkna två separata lönsamhetsnivåer med hänsyn till koksens ursprung, och tillämpa dem vid fastställandet av normalvärdet.

               (55)

               I svaret på frågeformuläret rapporterade HEG för varje produkttyp råvarans ursprung och grafitelektrodsystemets prestanda. Om man endast tar hänsyn till dessa två faktorer visar dock jämförelsen mellan de produkttyper som såldes på unionsmarknaden och de som såldes på den indiska marknaden att HEG sålde samma produkttyper på båda marknaderna under översynsperioden. Den första delen av påståendet är därför felaktigt i sak.

               (56)

               Dessutom, såsom förklaras i skälen 39 och 40, använde kommissionen för att konstruera normalvärdet den vägda genomsnittliga vinsten för all försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Om man använder de enskilda vinstnivåer för varje produkttyp som företaget uppgav vid det möte som nämns i skäl 54 skulle dock den dumpningsmarginal som anges i skäl 47 endast minska med 3,2 procentenheter till 26,7 %. Därför har denna minskning inte någon väsentlig inverkan på kommissionens slutsatser om dumpning under översynsperioden och följaktligen inte heller på slutsatserna om fortsatt dumpning i skälen 57–87.

         3.   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphävas

               (57)

               Eftersom omfattande dumpning konstaterades under översynsperioden gjorde kommissionen en analys av huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: tillverkningskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, export från Indien till andra tredjeländer och unionsmarknadens attraktionskraft.

               (58)

               Såsom nämns i skäl 25 var det bara en exporterande tillverkare i Indien som samarbetade, och denna tillverkare representerade endast hälften av den totala indiska tillverkningskapaciteten. Undersökningsresultaten i nedanstående avsnitt grundades därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på tillgängliga uppgifter. Kommissionen använde de uppgifter som lämnats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, Förenta nationernas databas, uppgifter som lämnats av Indiens myndigheter i den parallella antisubventionsundersökning som nämns i skäl 10 och allmänt tillgängliga uppgifter.

         3.1   Tillverkningskapacitet och outnyttjad kapacitet

               (59)

               Att döma av allmänna finansiella uppgifter och kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren (12)
                   (13) ökade de båda indiska tillverkarna sin tillverkningskapacitet med 27 % efter den tidigare översyn vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 4. I slutet av översynsperioden uppgick den totala tillverkningskapaciteten i Indien till 160 000 ton per år och den var jämnt fördelad mellan de två tillverkarna (14). Dessutom visade undersökningen att de indiska exporterande tillverkarna sannolikt kommer att öka sin kapacitet om efterfrågan ökar (15).

               (60)

               Tillverkningsvolymen för de två indiska tillverkarna varierade mellan 110 000 och 120 000 ton under översynsperioden. På grundval av ovanstående uppskattades den totala indiska outnyttjade kapaciteten till mellan 40 000 och 50 000 ton, vilket motsvarade mellan 29 % och 36 % av unionens förbrukning under översynsperioden.

               (61)

               Kapacitetsökningen ägde rum parallellt med en minskning av förbrukningen av grafitelektrodsystem i Indien och globalt. Grafitelektrodsystem används främst inom elektrostålindustrin, närmare bestämt i stålverk för smältning av stålskrot. Utvecklingen för förbrukningen av grafitelektrodsystem korrelerar därför med utvecklingen för elektroståltillverkningen och följer en liknande trend. Undersökningen visade att tillverkningen av elektrostål i Indien och globalt minskade mellan 2012 och översynsperioden (16), medan tillverkningskapaciteten för grafitelektrodsystem i Indien ökade.

               (62)

               I slutet av november 2014 införde de indiska myndigheterna antidumpningsåtgärder för import av grafitelektrodsystem från Kina (17). Det väntas att de indiska tillverkarna kommer att öka sin marknadsandel på den inhemska marknaden.

         3.2   Export till tredjeländer

               (63)

               På grundval av offentliga finansiella rapporter konstaterades de båda indiska exporterande tillverkarna vara exportinriktade (18)
                   (19), med en export på ungefär 60 % av sin totala tillverkning under översynsperioden.

               (64)

               Unionen var fortfarande en viktig exportdestination för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, HEG, trots de gällande åtgärderna. Under översynsperioden svarade HEG:s export för mellan 10 % och 17 % av dess totala försäljning sett till värde och mellan 10 % och 20 % sett till volym. Det icke-samarbetsvilliga indiska företaget, GIL, exporterade mycket små volymer till unionen under översynsperioden. Detta måste emellertid ses mot bakgrund av de antidumpnings- och utjämningstullar som gällde för GIL (totalt 15,7 %) jämfört med dem som gällde för HEG (totalt 7 %).

               (65)

               Eftersom det inte fanns några andra mer tillförlitliga källor för att fastställa exportvolymerna från Indien till andra tredjelandsmarknader användes FN:s databas. Enligt den databasen ökade exporten till andra tredjeländer under perioden 2012–2013 med 43 % och minskade därefter under 2014 och 2015 med 38 % jämfört med 2013. Den totala exportvolymen minskade mellan 2012 och översynsperioden (med 10 %). De viktigaste destinationerna för den indiska exporten under 2015 var Förenta staterna, Saudiarabien, Iran, Turkiet, Förenade Arabemiraten, Sydkorea och Egypten. Mellan 2012 och 2015 ökade den indiska exporten till vissa av dessa destinationer (till exempel Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och Förenta staterna), medan exporten till vissa andra destinationer (Iran, Turkiet, Sydkorea och Egypten) minskade med 9 % totalt sett.

               (66)

               Ryssland var under 2012 den tredje viktigaste exportmarknaden för de indiska tillverkarna sett till volym, men efter det att Ryssland införde en värdetull på import av grafitelektrodsystem från Indien på mellan 16,04 % och 32,83 % i december 2012 (20) minskade exporten från Indien till Ryssland från 4 415 ton till 638 ton 2015, vilket är en minskning med 86 %.

               (67)

               Uppgifterna om exportvolymer i FN:s databas kunde kontrolleras mot de uppgifter som lämnades av de indiska myndigheterna i den parallella antisubventionsundersökningen, dvs. exportstatistik från generaldirektoratet för kommersiella upplysningar och statistik (DGCIS), som visade en liknande utveckling som den som konstaterats via FN:s databas.

               (68)

               Dessutom var utvecklingen liknande för exportvolymerna till övriga tredjeländer från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren HEG, dvs. exportvolymerna till övriga tredjeländer ökade under perioden 2012–2013 och minskade från 2014 till översynsperioden, med en generell nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Trots denna minskning av exportvolymen, var den totala volymen under översynsperioden fortfarande betydande och uppgick till mellan 20 000 ton och 30 000 ton.

               (69)

               När det gäller exportpriserna, som tagits fram via FN:s databas, visade undersökningen att priserna på den indiska exporten till vissa länder som Förenta staterna och Sydkorea, som i genomsnitt var lägre än priserna i EU mellan 2012 och 2014, steg till ungefär samma nivå som priserna i EU under 2015. Priserna på den indiska exporten till andra länder, såsom Saudiarabien, som var lägre än priserna i EU mellan 2012 och 2014, steg dessutom mer än priserna i EU under 2015. Vidare fortsatte priserna på den indiska exporten till andra länder, t.ex. Turkiet, att vara lägre än EU-priserna under hela skadeundersökningsperioden. Det bör emellertid noteras att prisuppgifterna i databasen inte skiljer mellan olika produkttyper och att tillförlitligheten därför är begränsad hos en sådan prisjämförelse som görs på grundval av dessa uppgifter.

               (70)

               Analysen av informationen om den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens priser på export till andra tredjelandsmarknader visade att under 2012 och 2014 var de genomsnittliga priserna på unionsmarknaden högre än HEG:s genomsnittliga priser på andra tredjelandsmarknader (justerade på kalenderårsbasis, eftersom uppgifterna tillhandahållits på räkenskapsårsbasis), medan de genomsnittliga priserna på unionsmarknaden under översynsperioden var lägre än HEG:s genomsnittliga priser på andra tredjelandsmarknader.

               (71)

               Inga andra uppgifter fanns tillgängliga för att fastställa de korrekta prisnivåerna för de indiska exporterande tillverkarnas export till andra tredjelandsmarknader.

         3.2   Unionsindustrins attraktionskraft

               (72)

               Att unionsmarknaden är attraktiv framgår av det faktum att grafitelektrodsystem från Indien fortsatte att importeras till unionsmarknaden, trots de gällande antidumpnings- och utjämningstullarna. Under skadeundersökningsperioden var Indien fortfarande det näst största exportlandet till unionen efter Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Trots en minskning mellan 2012 och översynsperioden behöll Indien sina betydande exportvolymer till unionen och sina marknadsandelar, såsom anges i skäl 100.

               (73)

               Den möjliga utvecklingen för exportförsäljningen till unionen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla, måste ses mot bakgrund av den övergripande nedgången i förbrukningen av grafitelektrodsystem i Indien och globalt, i kombination med den outnyttjade kapaciteten i Indien. Detta kommer med all sannolikhet att öka trycket på de indiska exporterande tillverkarna att undersöka ytterligare exportmarknader, särskilt med tanke på deras exportinriktade affärsmodell. Om åtgärderna i unionen skulle upphävas och exportörerna skulle få tillträde till unionsmarknaden utan antidumpnings- och utjämningstullar är det därför troligt att en stor del av den tillgängliga outnyttjade kapaciteten skulle användas för export till unionsmarknaden. Detta är särskilt troligt eftersom undersökningen visade att medan den indiska exporten till vissa marknader (t.ex. Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och Förenta staterna) ökade under 2015, minskade den totala exporten från Indien till andra tredjelandsmarknader. Detta tyder på att det i vissa tredje länder verkar finnas en begränsad kapacitet att ta emot ytterligare exportkvantiteter.

               (74)

               Såsom nämns i skäl 66 har Ryssland infört antidumpningstullar på import från Indien av grafitelektrodsystem. De indiska exporterande tillverkarna har alltså begränsad tillgång till denna marknad och kan inte öka eller omdirigera sina exportvolymer till Ryssland, vilket framgår av den minskade exporten till denna destination från och med 2012.

               (75)

               Mot denna bakgrund är det sannolikt att de indiska exporterande tillverkarna skulle fortsätta att exportera stora kvantiteter till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och till och med öka sina nuvarande exportvolymer, med tanke på den betydande outnyttjade kapaciteten. Detta är troligt när det gäller den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, som kommer att få ett incitament att ytterligare öka sina redan betydande kvantiteter på unionsmarknaden, och ännu troligare när det gäller den icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, vars tullsatser är högre än den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens och som nästan har slutat att exportera till unionsmarknaden.

         3.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

               (76)

               Analysen ovan visar att i) den indiska importen till unionsmarknaden fortsatte till betydligt dumpade priser och i betydande kvantiteter, ii) de båda indiska tillverkarna är exportinriktade och har outnyttjad kapacitet, som skulle kunna användas för att öka exportvolymerna till unionen till dumpade priser, iii) förbrukningen i världen minskar, vilket innebär minskade exportmöjligheter till vissa andra tredjelandsmarknader, iv) Rysslands antidumpningsåtgärder mot grafitelektrodsystem från Indien innebär att exportmöjligheterna för de indiska exporterande tillverkarna begränsas ytterligare.

               (77)

               På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.

               (78)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade den enda samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren, HEG, att kommissionen inte har beaktat fakta avseende perioden efter översynsperioden i sin bedömning av sannolikheten för fortsatt dumpning. I detta avseende hävdade den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren att kommissionen, vid tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen, inte beaktat att GIL, den andra indiska tillverkaren av grafitelektrodsystem, har investerat i en tillverkningsanläggning i unionen, nämligen Graphite Cova GmbH (nedan kallad GIL Cova). HEG hävdade vidare att GIL har ett strategiskt långsiktigt avtal om att sälja sintrade gröna elektroder (som är en halvfärdig produkt) till sin grafitiseringsanläggning vid GIL Cova. HEG hävdade också att, på grund av GIL:s strategiska investeringar, är kommissionens slutsats att exporten från Indien till unionen kommer att öka inte korrekt och att slutsatsen att de båda indiska tillverkarna har outnyttjad kapacitet tillgänglig för export grundar sig på rena antaganden. HEG hävdade också att om åtgärderna upphör att gälla kommer inte importvolymen till unionen att öka, att döma av den minskade exporten från Indien till unionen (inklusive HEG:s export till unionen) efter översynsperioden.

               (79)

               Dessutom hävdade HEG att företagets planer på att öka tillverkningskapaciteten endast var dess ordförandes vision mot bakgrund av de gynnsamma ekonomiska utsikterna 2010. I HEG:s årsrapport för det räkenskapsår som avslutades den 31 mars 2016 finns det inte längre några nya förslag om kapacitetsökning som diskuterats av styrelsen.

               (80)

               När det gäller den prisjämförelse som kommissionen gjort och som tas upp i skälen 69 och 70 för exporten till andra tredjelandsmarknader, har HEG överlämnat en analys av sina genomsnittliga cif-priser/cfr-priser till fyra andra tredjeländer jämfört med de genomsnittliga cif-priserna till unionen och konstaterat att dess genomsnittliga priser till de fyra andra tredjeländerna i allmänhet var högre än priserna till unionen. Därför hävdade HEG att unionsmarknaden med lägre prisnivåer skulle vara mindre attraktiv i jämförelse.

               (81)

               När det gäller HEG:s uppgift om GIL:s investeringar i GIL Cova under skadeundersökningsperioden bör det nämnas att GIL exporterade mycket små volymer till unionsmarknaden. Detta anses dock inte enbart bero på GIL:s investeringar i GIL Cova, utan huvudsakligen på de höga antidumpnings- och utjämningstullarna på GIL Indias export till unionen (totalt 15,7 %). Om antidumpnings- och/eller utjämningsåtgärderna upphävs är det därför sannolikt att GIL kommer att återuppta sin export till unionen, trots sina investeringar i GIL Cova, även med tanke på företagets outnyttjade kapacitet och unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 72–75.

               (82)

               När det gäller HEG:s påstående om exporttrenden efter översynsperioden, bör det framhållas att denna export skedde medan antidumpnings- och utjämningsåtgärderna var i kraft. Även om HEG:s exportvolym efter översynsperioden minskade är det därför troligt att HEG:s export till unionen kommer att öka om antidumpnings- och/eller utjämningsåtgärderna upphävs, med tanke på att HEG, trots de gällande åtgärderna, fortsatte sin export till unionsmarknaden till kraftigt dumpade priser och med tanke på företagets exportinriktade affärsmodell och outnyttjade kapacitet, som kan komma att öka i framtiden om efterfrågan på dess produkter ökar, vilket beskrivs i skälen 59–75.

               (83)

               När det gäller HEG:s avsikt att öka kapaciteten, bör det framhållas att under kontrollbesöket på plats hos HEG under 2016 visade företaget handläggarna en kort film som gav en översikt över HEG-gruppen. Ett av inslagen i filmen var företagets framtidsplaner på att öka sin tillverkningskapacitet. Dessutom förklarade företagets företrädare vid kontrollbesöket på plats att dessa planer för tillfället hade lagts på is mot bakgrund av att företaget inte fullt ut utnyttjade sin kapacitet och med tanke på den minskade globala efterfrågan. Om antidumpnings- och/eller utjämningsåtgärderna upphävs är det därför sannolikt att efterfrågan på indiska grafitelektrodsystem på unionsmarknaden kommer att öka och att HEG därför kommer att ha ett incitament att öka sin kapacitet för att tillgodose efterfrågan.

               (84)

               När det gäller HEG:s påstående om prisskillnader mellan unionsmarknaden och andra tredjelandsmarknader kan det framhållas att kommissionens jämförelse som tas upp i skälen 69 och 70 avser de indiska exporterande tillverkarnas genomsnittliga priser på andra tredjelandsmarknader och unionstillverkarnas genomsnittliga priser på unionsmarknaden och inte de indiska tillverkarnas genomsnittliga priser på unionsmarknaden. Det kan påminnas om att HEG:s genomsnittliga pris på unionsmarknaden ligger på en tydligt dumpad nivå, som underskrider unionstillverkarnas genomsnittliga priser och därför inte lämpar sig för jämförelsen i fråga.

               (85)

               Mot bakgrund av ovanstående avvisas HEG:s påståenden.

               (86)

               En annan berörd part hävdade att till följd av lägre energiförbrukning, som är den viktigaste kostnadsfaktorn, och lägre arbetskraftskostnader, har de indiska tillverkarna tydliga komparativa fördelar sett till kostnadseffektivitet. Det bör emellertid noteras att undersökningen visade att den huvudsakliga kostnadsdrivande faktorn för tillverkningen av grafitelektrodsystem i Indien i praktiken är koks och inte energi eller arbetskraft. Även om det skulle finnas komparativa fördelar för de indiska tillverkarna, skulle detta ha en liknande effekt på exportpriset och normalvärdet och därmed inte påverka dumpningsmarginalen. Detta påstående är således felaktigt i sak och det avvisas därför.

               (87)

               Därför bekräftas kommissionens slutsats att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.

         D.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

   1.   Definition av unionsindustri och unionstillverkning

               (88)

               Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av åtta tillverkare (två enskilda företag och två grupper). Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

         2.   Inledande anmärkningar

               (89)

               Såsom nämns i skäl 61 är situationen för industrin för grafitelektrodsystem nära knuten till situationen i elektrostålindustrin, där grafitelektrodsystem används i elektrostålugnar för smältning av stålskrot. Under skadeundersökningsperioden rådde ogynnsamma marknadsvillkor inom elektrostålindustrin, med en nedgång i förbrukningen som även återspeglades i förbrukningen av grafitelektrodsystem.

               (90)

               Eftersom det endast finns två exporterande tillverkare av den berörda produkten i Indien, kan man inte använda exakta siffror i uppgifterna om import till Europeiska unionen av grafitelektrodsystem från Indien och andra tredjeländer, eftersom konfidentiella uppgifter måste skyddas enligt artikel 19 i grundförordningen.

         3.   Förbrukning i unionen

               (91)

               Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop

                           i)

                           försäljningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet, baserat på kontrollen av svaren på frågeformuläret,

                           ii)

                           försäljningen för samarbetsvilliga unionstillverkare som inte ingick i urvalet, baserat på uppgifter i begäran om översyn,

                           iii)

                           försäljningen för den icke-samarbetsvilliga unionstillverkare som inte ingick i urvalet, baserat på dess årsrapporter,

                           iv)

                           importen från Indien, baserat på databasen enligt artikel 14.6, och

                           v)

                           importen från alla andra tredjeländer, baserat på uppgifter från Eurostat (Taric-nivå).

               (92)

               Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

                  Tabell 2

                  Förbrukning i unionen

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperiod

                           Förbrukning i unionen (i ton)

                           151 508

                           140 244

                           146 637

                           139 974

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              97

                              92

                              Källa: Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet, årsredovisningar från den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren, begäran om översyn, Eurostat (Taric-nivå) och databasen enligt artikel 14.6.

               (93)

               Förbrukningen i unionen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt minskade förbrukningen i unionen med 7 % under 2013, men ökade med 4 % under perioden 2013–2014 och minskade sedan igen med 5 % från 2014 till översynsperioden.

               (94)

               Såsom anges i skälen 61 och 89 var den totala minskningen av efterfrågan en följd av ogynnsamma marknadsvillkor inom elektrostålindustrin, eftersom försäljningsvolymerna för grafitelektroder följer utvecklingen när det gäller volymerna för ståltillverkning i elektriska ugnar.

               (95)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien att man i analysen av marknadsandelen och förbrukningen bör beakta unionstillverkarnas import från närstående företag i Förenta staterna, Mexiko, Japan och Malaysia, som skulle ha ökat betydligt under de senaste tre åren.

               (96)

               Importen från alla övriga tredjeländer beaktades vid beräkningen av förbrukningen i unionen, såsom förklaras i skäl 91, och avspeglas därför i den totala förbrukningen. Argumentet avvisades därför.

         4.   Import från det berörda landet

   4.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

      Tabell 3

      Importvolym och marknadsandel

               Land

               2012

               2013

               2014

               Översynsperiod

               Indien

               Importvolym (i ton)

               9 000 –10 000

               5 000 –6 000

               7 000 –8 000

               6 500 –7 500

                  Indexerad importvolym (2012 = 100)

                  100

                  57

                  80

                  74

               Marknadsandel (%)

               6–7

               3–4

               5–6

               4–5

                  Indexerad marknadsandel

                  100

                  62

                  83

                  80

                  Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

               (97)

               Importvolymerna minskade under skadeundersökningsperioden. De minskade väsentligt under 2013 (med 43 %), ökade under 2014 och minskade igen under översynsperioden. Totalt sett minskade de med 26 % under skadeundersökningsperioden.

               (98)

               Kommissionen fastställde marknadsandelen för importen på grundval av unionens förbrukning, såsom anges i skäl 91.

               (99)

               Marknadsandelen visade en liknande utveckling som importvolymerna, dvs. minskade under perioden 2012–2013, ökade under perioden 2013–2014 och minskade sedan igen mellan 2014 och översynsperioden. Den totala marknadsandelen minskade med 1,2 procentenheter under översynsperioden jämfört med 2012.

               (100)

               Marknadsandelen för importen från Indien i början av skadeundersökningsperioden låg på mellan 6 % och 7 %. Den minskade till mellan 4 % och 5 % i slutet av översynsperioden.

         4.2   Importpriser från det berörda landet

               (101)

               Kommissionen fastställde utvecklingen för priserna på importen från Indien på grundval av uppgifter i databasen enligt artikel 14.6. De var i stort sett i linje med de priser som rapporterats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren.

               (102)

               Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

                  Tabell 4

                  Importpris
                   (21)

                           Land

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperiod

                           Indien

                           Importpriser (i euro per ton)

                           2 500 –3 500

                           3 000 –4 000

                           2 500 –3 500

                           2 200 –3 200

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              105

                              89

                              86

               (103)

               De genomsnittliga importpriserna sjönk totalt sett med 14 % under skadeundersökningsperioden. Importpriserna steg med 5 % under perioden 2012–2013, sjönk med 16 % under 2014 och sjönk med ytterligare 3 % under översynsperioden.

         4.3   Prisunderskridande

               (104)

               Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra i) de vägda genomsnittliga försäljningspriser per produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden som togs ut av de unionstillverkare som ingick i urvalet, justerade till nivån fritt fabrik, och ii) motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från den samarbetsvilliga indiska tillverkaren till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (dvs. inklusive omkostnader, försäkringar och frakt), med lämpliga justeringar för antidumpnings-/utjämningstullar och kostnader efter importen.

               (105)

               Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under översynsperioden.

               (106)

               För den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren visade jämförelsen på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 3 % på unionsmarknaden under översynsperioden. Om avdrag görs för antidumpnings- och utjämningstullarna i beräkningarna, skulle prisunderskridandemarginalen dock uppgå till 9 %. När det gäller den icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkaren importerades endast mycket små volymer under översynsperioden. Kommissionen har dock gjort en bedömning av prisunderskridandet. Kommissionen konstaterade en prisunderskridandemarginal på 12 %, om man i beräkningarna drar av de gällande antidumpnings- och utjämningstullarna. Denna uppskattning grundar sig emellertid på en mycket liten importvolym och den tar, på grund av det bristande samarbetet, inte hänsyn till produkttyper. Därför är tillförlitligheten begränsad.

         4.4   Import från andra tredjeländer

      Tabell 5

      Importvolym och marknadsandel

               Land

               2012

               2013

               2014

               Översynsperiod

               Andra tredjeländer totalt

               Import (i ton)

               33 000 –35 000

               30 000 –32 000

               34 000 –36 000

               30 000 –32 000

                  Index

                  100

                  90

                  103

                  90

               Marknadsandel (%)

               22–23

               22–23

               24–25

               22–23

               Pris (i euro/ton)

               2 500 –3 500

               2 400 –3 400

               2 400 –3 400

               2 300 –3 300

                  Index

                  100

                  98

                  89

                  92

               Kina

               Import (i ton)

               14 000 –15 000

               11 000 –12 000

               16 000 –17 000

               14 000 –15 000

                  Index

                  100

                  80

                  117

                  103

               Marknadsandel (%)

               9–10

               8–9

               11–12

               10–11

               Pris (i euro/ton)

               2 000 –3 000

               1 500 –2 500

               1 400 –2 400

               1 600 –2 600

                  Index

                  100

                  94

                  90

                  99

               Förenta staterna

               Import (i ton)

               3 000 –4 000

               4 000 –5 000

               4 200 –5 200

               4 200 –5 200

                  Index

                  100

                  118

                  129

                  128

               Marknadsandel (%)

               2–3

               3–4

               3–4

               3–4

               Pris (i euro/ton)

               3 300 –4 300

               3 200 –4 200

               3 000 –4 000

               2 800 –3 800

                  Index

                  100

                  96

                  84

                  81

               Mexiko

               Import (i ton)

               3 000 –4 000

               4 000 –5 000

               5 500 –6 500

               4 000 –5 000

                  Index

                  100

                  127

                  165

                  119

               Marknadsandel (%)

               2–3

               3–4

               4–5

               3–4

               Pris (i euro/ton)

               3 800 –4 800

               3 900 –4 900

               3 900 –4 900

               4 000 –5 000

                  Index

                  100

                  103

                  103

                  115

               Ryssland

               Import (i ton)

               3 000 –4 000

               2 500 –3 500

               3 500 –4 500

               3 700 –4 700

                  Index

                  100

                  70

                  101

                  103

               Marknadsandel (%)

               2–3

               1–2

               2–3

               2–3

               Pris (i euro/ton)

               3 000 –4 000

               2 800 –3 800

               2 500 –3 500

               2 100 –3 100

                  Index

                  100

                  91

                  79

                  75

               Japan

               Import (i ton)

               4 500 –5 500

               3 000 –4 000

               3 000 –4 000

               2 000 –3 000

                  Index

                  100

                  74

                  62

                  50

               Marknadsandel (%)

               3–4

               2–3

               2–3

               1–2

               Pris (i euro/ton)

               3 400 –4 400

               3 300 –4 300

               2 800 –3 800

               2 900 –3 900

                  Index

                  100

                  99

                  82

                  83

               Andra tredjeländer

               Import (i ton)

               4 000 –5 000

               4 000 –5 000

               1 000 –2 000

               700–1 700

                  Index

                  100

                  104

                  25

                  19

               Marknadsandel (%)

               2–3

               3–4

               0,5–1,5

               0,5–1,5

               Pris (i euro/ton)

               2 600 –3 600

               2 000 –3 000

               1 900 –2 900

               1 600 –2 600

                  Index

                  100

                  83

                  78

                  72

                  Källa: Eurostat (Taric-nivå).

               (107)

               I linje med den minskade förbrukningen minskade importvolymen från alla andra tredjeländer med 10 % mellan 2012 och översynsperioden. Marknadsandelen för importen från alla andra tredjeländer uppgick till 22–23 % under skadeundersökningsperioden. Den största delen av importen kom från Kina, Förenta staterna, Mexiko, Ryssland och Japan, som var de enda länder som hade individuella marknadsandelar på mer än 1 % under översynsperioden.

               (108)

               Priserna på importen från Förenta staterna, Japan och Mexiko var högre än de priser som togs ut av de indiska exportörerna och av unionstillverkarna. Marknadsandelen för importen från Förenta staterna och Mexiko ökade med mindre än 1 procentenhet under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Japan minskade med 1,5 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

               (109)

               Priserna på importen från Kina och Ryssland var lägre än de priser som togs ut av de indiska exportörerna och av unionstillverkarna (utom 2012 när det gäller Ryssland). Enligt de uppgifter som unionsindustrin lämnat i begäran om översyn, avser en del av importen från Kina grafitelektrodsystem med liten diameter (diameter på mindre än 400 millimeter), medan merparten av de grafitelektrodsystem som importeras från Indien eller tillverkas av unionsindustrin är grafitelektrodsystem med stor diameter (22) (diameter på mer än 400 mm), som är dyrare.

               (110)

               Marknadsandelen för importen från Kina ökade med 1 procentenhet under skadeundersökningsperioden och uppgick till 10–11 % under översynsperioden, medan marknadsandelen för importen från Ryssland uppgick till endast 2–3 % under översynsperioden och ökade med 0,3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna ökning skedde dock inte på bekostnad av unionsindustrins marknadsandel, som ökade med 1,9 procentenheter under skadeundersökningsperioden, vilket förklaras i skäl 123.

         5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

   5.1   Allmänna anmärkningar

               (112)

               I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

               (113)

               Såsom nämns i skäl 14 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

               (114)

               För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn, årsredovisningar från den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

               (115)

               De makroekonomiska indikatorerna är följande: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

               (116)

               De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittliga priser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

               (117)

               Båda uppsättningarna uppgifter har konstaterats vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

         5.2   Makroekonomiska indikatorer

   a)   Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

               (118)

               Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 6

                  Unionstillverkarnas tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperiod

                           Tillverkningsvolym (i ton)

                           235 915

                           235 502

                           241 623

                           221 971

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              102

                              94

                           Tillverkningskapacitet (i ton)

                           297 620

                           297 245

                           299 120

                           290 245

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              101

                              98

                           Kapacitetsutnyttjande (%)

                           79

                           79

                           81

                           76

                              Källa: Begäran om översyn, årsredovisningar från den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (119)

               Tillverkningsvolymen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt ökade den först med 2 % fram till 2014 och minskade sedan med 8 % under översynsperioden jämfört med 2014.

               (120)

               Tillverkningskapaciteten minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden.

               (121)

               Till följd av minskningen av produktionsvolymen minskade kapacitetsutnyttjandet med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

         b)   Försäljningsvolym och marknadsandel

               (122)

               Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 7

                  Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperiod

                           Försäljningsvolym i unionen (i ton)

                           107 655

                           103 779

                           103 704

                           102 123

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              96

                              96

                              95

                           Marknadsandel (%)

                           71,1

                           74,0

                           70,7

                           73,0

                              Källa: Begäran om översyn, årsredovisningar från den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (123)

               Unionsindustrins totala försäljning på unionsmarknaden minskade med ca 5 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel varierade under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 2,9 procentenheter under 2013. Den minskade därefter med 3,3 procentenheter under 2014 och ökade igen med 2,3 procentenheter under översynsperioden. Totalt sett ökade unionsindustrins marknadsandel med 1,9 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

               (124)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien att unionstillverkarnas import från närstående företag i Förenta staterna, Mexiko, Japan och Malaysia borde beaktas vid fastställandet av unionsindustrins marknadsandel. Unionsindustrins marknadsandel beräknas dock på grundval av försäljningen av den egna tillverkningen på unionsmarknaden. Unionsindustrins import beaktas inte eftersom detta skulle ha en snedvridande effekt på den övergripande bilden, då importen skulle räknas två gånger, dels som import, dels som försäljning från unionsindustrin. Detta argument tillbakavisades därför.

         c)   Tillväxt

               (125)

               Mellan 2012 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 8 %. Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 5 %, vilket dock gav en ökning av marknadsandelen med 1,9 procentenheter.

         d)   Sysselsättning och produktivitet

               (126)

               Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 8

                  Unionstillverkarnas sysselsättning och produktivitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperiod

                           Antal anställda

                           1 526

                           1 539

                           1 475

                           1 523

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              101

                              97

                              100

                           Produktivitet (i ton/anställd)

                           155

                           153

                           164

                           146

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              106

                              94

                              Källa: Begäran om översyn, årsredovisningar från den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (127)

               Sysselsättningen i unionsindustrin låg kvar på ungefär samma nivå under skadeundersökningsperioden. På grund av minskningen i tillverkningen (en minskning på 6 % under skadeundersökningsperioden), minskade också produktiviteten med 6 % under samma period.

         e)   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

               (128)

               Undersökningen visade att importen till unionsmarknaden av grafitelektrodsystem från Indien fortsatte till dumpade priser. Den dumpningsmarginal som fastställts för Indien under översynsperioden låg på en nivå som väl översteg miniminivån, såsom förklaras i skäl 47. Detta sammanföll med lägre importpriser jämfört med 2012. Unionsindustrin kunde dock dra nytta av de gällande antidumpningsåtgärderna genom att behålla och i viss mån öka sina marknadsandelar.

         5.3   Mikroekonomiska indikatorer

   a)   Priser och faktorer som påverkar priserna

               (129)

               Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 9

                  Genomsnittliga försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperiod

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (i euro per ton)

                           3 784

                           3 468

                           2 997

                           2 825

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              92

                              79

                              75

                           Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

                           3 357

                           3 116

                           2 776

                           2 745

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              83

                              82

                              Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (130)

               Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen sjönk stadigt med 25 % och uppgick till 2 825 euro/ton under översynsperioden. Unionsindustrin blev tvungen att justera sina priser nedåt mot bakgrund av den allmänna nedgången i försäljningspriserna på marknaden för grafitelektrodsystem, som berodde på den krympande efterfrågan i sektorn för elektrostål.

               (131)

               Den genomsnittliga tillverkningskostnaden för unionsindustrin sjönk i mindre grad, närmare bestämt med 18 %, under skadeundersökningsperioden. Den viktigaste faktorn bakom de sänkta tillverkningskostnaderna per enhet var de sänkta råvarupriserna.

               (132)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien att det globala råvarupriset sjunkit mer än unionsindustrins kostnader för råvaror under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin var därför ineffektiv i fråga om råvaruleveranser och dess lönsamhet kunde således ifrågasättas.

               (133)

               Undersökningen visade att unionsindustrin köpte råvaror i hela världen från närstående och icke-närstående parter på ungefär samma prisnivå och det fanns inga tecken på ineffektivitet när det gäller råvaruleveranser. Eftersom begäran inte underbyggdes ytterligare avvisades den.

         b)   Arbetskraftskostnader

               (134)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 10

                  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperiod

                           Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro/anställd)

                           66 111

                           66 842

                           67 113

                           67 253

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              101

                              102

                              102

                              Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (135)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd ökade marginellt under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt med 2 %.

         c)   Lager

               (136)

               Lagernivåerna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 11

                  Lager

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperiod

                           Utgående lager

                           8 952

                           8 821

                           13 770

                           18 465

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              154

                              206

                           Utgående lager i procent av tillverkningen

                           6

                           5

                           7

                           11

                              Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (137)

               De utgående lagren för de unionstillverkare som ingick i urvalet mer än fördubblades i absoluta tal under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden motsvarade lagren cirka 11 % av tillverkningen.

         d)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

               (138)

               Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 12

                  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperiod

                           Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

                           11,3

                           10,2

                           7,4

                           2,8

                           Kassaflöde (i euro)

                           47 981 432

                           46 443 978

                           30 426 147

                           31 283 121

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              97

                              63

                              65

                           Investeringar (i euro)

                           25 293 559

                           23 133 505

                           21 672 869

                           12 313 975

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              91

                              86

                              49

                           Räntabilitet (%)

                           16,5

                           13,9

                           10,1

                           3,9

                              Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

               (139)

               Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen för den försäljningen. Unionsindustrins lönsamhet sjönk successivt från 11,3 % under 2012 till 2,8 % under översynsperioden, vilket innebär en minskning på 8,5 procentenheter.

               (140)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien att unionstillverkarnas lägre lönsamhet berodde på dess höga administrativa omkostnader och försäljningsomkostnader.

               (141)

               Det framgick av undersökningen att tillverkningskostnaderna per enhet minskade under skadeundersökningsperioden, såsom anges i skäl 131. Denna sänkning av tillverkningskostnaderna per enhet rörde administrativa kostnader och försäljningskostnader, även om den större delen av kostnaderna avsåg råvaran. Argumentet avvisades därför.

               (142)

               Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att investera i sina verksamheter. Nettokassaflödet minskade med 35 % under skadeundersökningsperioden. Den stora minskningen i kassaflödet förklaras huvudsakligen av den betydande minskningen av lönsamheten, som beskrivs i skäl 139.

               (143)

               Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins årliga investeringar i den berörda produkten med mer än hälften, närmare bestämt från 25 miljoner euro under 2012 till 12 miljoner euro under översynsperioden.

               (144)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien att nedgången i investeringar endast beror på minskad efterfrågan och på global överkapacitet för tillverkning av grafitelektrodsystem.

               (145)

               Såsom förklaras i skäl 93, bekräftade undersökningen att förbrukningen av grafitelektrodsystem minskade under skadeundersökningsperioden. Det bör dock noteras att de investeringar i den berörda produkten som gjordes av unionsindustrin under översynsperioden för den senaste översynen vid giltighetstidens utgång, då förbrukningen också minskade, var tre gånger så stora som investeringarna under översynsperioden för den aktuella översynen.

               (146)

               Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten minskade successivt, från 16,5 % under 2012 till 3,9 % under översynsperioden.

         5.4   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

               (147)

               Undersökningen visade att trots de gällande åtgärderna utvecklades de flesta skadeindikatorer negativt och den ekonomiska och finansiella situationen för unionsindustrin försämrades under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin lyckades dock behålla och till och med öka sin marknadsandel något, vilket endast var möjligt på bekostnad av lägre vinster.

               (148)

               Även om denna negativa utveckling kan förklaras av den minskade förbrukningen (en minskning på 8 % under skadeundersökningsperioden) förekom fortfarande indisk import ständigt på unionsmarknaden. Denna import såldes till priser som var lägre än unionsindustrins priser och som underskred unionsindustrins priser med 3 % under översynsperioden. Målprisunderskridandemarginalen konstaterades dessutom uppgå till 9 %. Således bidrog den dumpade och subventionerade importen fortfarande till ett pristryck. Pristrycket ökade under den aktuella översynsperioden jämfört med den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, då prisunderskridandet var lägre än 2 %.

               (149)

               Mot bakgrund av minskad förbrukning och prispress från dumpad och subventionerad import var unionsindustrin tvungen att sänka sina försäljningspriser. Även om vinsten fortfarande var positiv (2,8 %) under översynsperioden, låg den därför under det vinstmål på 8 % som fastställts i den ursprungliga undersökningen.

               (150)

               Efter meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien att unionstillverkarna har dragit stor nytta av den minskade importen från Indien, eftersom unionsindustrins marknadsandel har ökat med 2 %. Det hävdades att unionsindustrins marknadsandel var ännu större om man också tar hänsyn till unionsindustrins import från andra tredjeländer. Samtidigt har unionsindustrin stått inför hård priskonkurrens från andra källor (framför allt lågprisimport från Kina och Ryssland). Det hävdades därför att ingen skada kan tillskrivas importen från Indien när det gäller unionstillverkarnas påstådda mindre marknadsandel.

               (151)

               Undersökningen visade på en minskning av importvolymerna och marknadsandelarna för importen från Indien. Såsom förklarats i skäl 148, utövade dock den indiska dumpade och subventionerade importen fortfarande ett pristryck, som till och med ökade under den aktuella översynsperioden jämfört med den föregående översynen vid giltighetstidens utgång. Argumentet avvisades därför.

               (152)

               Samma berörda part hävdade vidare att kommissionen inte har beaktat det faktum att lågprisimporten från Kina och Ryssland är en av de främsta orsakerna till pristrycket på unionsmarknaden och krävde att det skulle göras en fullständig analys av lågprisimporten från Kina och Ryssland när det gäller den berörda produkten, innan man fastställer sannolikheten för återkommande skada för unionsindustrin. Denna part hävdade också att importen av grafitelektrodsystem med stor diameter till unionsmarknaden ökat från vissa kinesiska tillverkare.

               (153)

               När det gäller priserna på import av grafitelektrodsystem från Kina och Ryssland bör följande framhållas, vilket förklaras i skälen 109–111: i) Det kunde inte göras någon meningsfull prisjämförelse per produkttyp för importen från dessa länder, såsom varit möjligt för Indien på basis av de detaljerade uppgifterna från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. ii) Den importstatistik från dessa länder som kommissionen har tillgång till gör det inte möjligt att skilja mellan olika produkttyper. iii) Enligt uppgifter från unionsindustrin i begäran om översyn, som bekräftades av användarna, avser den större delen av importen från dessa länder grafitelektrodsystem med mindre diameter, som är billigare. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien underbyggde inte heller sitt påstående gällande den ökade importen av grafitelektrodsystem med stor diameter från Kina till unionen.

               (154)

               När det gäller importvolymerna för grafitelektrodsystem från Kina och Ryssland och deras marknadsandelar, ökade, såsom förklaras i skäl 110, marknadsandelen för den kinesiska importen med 1 procentenhet, medan marknadsandelen för importen från Ryssland ökade med 0,3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Dessa ökningar skedde inte på bekostnad av unionsindustrins marknadsandel, som ökade med 1,9 procentenheter under skadeundersökningsperioden, vilket förklaras i skäl 110. Argumentet avvisades därför.

               (155)

               Samma berörda part hävdade att unionsindustrin var ineffektiv när det gäller att tillverka grafitelektrodsystem med mindre diameter, eftersom försäljningen av sådana produkter endast utgjorde en del av dess totala försäljningsvolym.

               (156)

               Marknadsförhållandena säkerställer normalt sett att utbudet, dvs. den sålda produkttypen, styrs av efterfrågan. Argumentet avvisades, eftersom påståendet om unionsindustrins ineffektivitet när det gäller att tillverka grafitelektrodsystem med mindre diameter inte underbyggdes ytterligare.

               (157)

               Samma berörda part framhöll bristen på analys av inverkan av de ökade importkvantiteterna till dumpade priser från andra länder, inbegripet import från närstående företag i Förenta staterna, Mexiko, Malaysia och Japan.

               (158)

               Såsom anges i skäl 108 var priserna på importen från Förenta staterna, Japan och Mexiko högre än de priser som togs ut av de indiska exportörerna och av unionstillverkarna. Marknadsandelen för importen från dessa länder ökade med 0,1 procentenhet under skadeundersökningsperioden och uppgick till mindre än 10 % i slutet av översynsperioden. Kommissionen hade inte heller några bevis för att priserna på importen från dessa länder var dumpade. Argumentet avvisades därför.

               (159)

               Samma berörda part hävdade att kommissionen, vid beräkningen av marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande per produkttyp, använt produktkontrollnumret (PCN), vilket inte tog hänsyn till den råvara som använts, trots att denna har en betydande inverkan på kostnader och priser. En jämförelse av produkttyper som tillverkas av samma råvaror skulle ge en minskning av marginalen för målprisunderskridande från 9 % till 8 %.

               (160)

               Det stämmer att skillnaden vad gäller råvaror inte återspeglades i produktkontrollnumrets struktur, och därför togs vid beräkningen av marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande inte hänsyn till denna skillnad. När produkttyperna delats upp med hänsyn tagen till den använda råvaran vid beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande, vilket den berörda parten begärde efter meddelandet av uppgifter, minskade dock marginalen för målprisunderskridande som anges i skäl 148 endast med 1 procentenhet till 8 %. Denna minskning har därför inte haft någon väsentlig inverkan på kommissionens bedömning av marginalen för målprisunderskridande under översynsperioden.

               (161)

               Samma berörda part ifrågasatte det vinstmål på 8 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och hävdade att tillverkarna av grafitelektrodsystem hotades av förluster till följd av nedgången i den internationella efterfrågan på stål och att ett vinstmål på 8 % därför inte längre var motiverat.

               (162)

               Det bör påminnas om att vinstmålet för försäljning av den likadana produkten på unionsmarknaden bör vara den vinst som rimligen skulle kunna uppnås av en industri av denna typ i sektorn under normala konkurrensförhållanden, dvs. i avsaknad av dumpad/subventionerad import. Såsom anges i skäl 26 i förordning (EG) nr 1629/2004 gjordes det en ordentlig undersökning av unionsindustrins vinster när den dumpade importens marknadsandel var som minst (dvs. 1999). Därför drogs den slutgiltiga slutsatsen att den vinstmarginal som rimligen kan anses motsvara gemenskapsindustrins ekonomiska situation, utan förekomst av skadevållande dumpning från Indien, bör fastställas till 8 % för beräkningen av skademarginalen. Argumentet avvisades därför.

               (163)

               På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin befann sig i en extremt utsatt situation under översynsperioden, vilket till största delen kan hänföras till de ogynnsamma marknadsförhållandena och den därav följande minskningen av förbrukningen. Därför inriktades kommissionens bedömning på sannolikheten för återkommande skada till följd av den dumpade importen från Indien.

         6.   Sannolikhet för återkommande skada

               (164)

               För att fastställa sannolikheten för återkommande skada om åtgärderna mot Indien skulle upphävas, analyserades tillverkningskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, export från Indien till andra tredjeländer och unionsmarknadens attraktionskraft.

               (165)

               I skäl 75 konstaterades att det är sannolikt att de indiska exporterande tillverkarna skulle fortsätta att exportera stora kvantiteter till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och till och med öka sina nuvarande exportvolymer, och att denna export sannolikt skulle ske till dumpade priser.

               (166)

               Såsom anges i skäl(6) beräknades den indiska kapaciteten uppgå till ca 160 000 ton under översynsperioden, medan den outnyttjade kapaciteten beräknades uppgå till 40 000–50 000 ton, vilket motsvarade mellan 29 % och 36 % av unionsförbrukningen under samma period. Dessutom är det såsom anges i 59 sannolikt att de indiska exporterande tillverkarna kommer att öka sin kapacitet om efterfrågan ökar. Såsom nämns i skäl 62 införde de indiska myndigheterna i slutet av november 2014 antidumpningsåtgärder på import av grafitelektrodsystem från Kina. Det väntas därför att de indiska tillverkarna kommer att öka sin marknadsandel på hemmamarknaden.

               (167)

               Därför skulle med all sannolikhet åtminstone en del av den outnyttjade kapaciteten omdirigeras till unionsmarknaden, med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 72–75. Såsom anges i skäl 63 är de indiska tillverkarna också i hög grad exportinriktade. När det gäller priserna på grafitelektrodsystem, som behandlas i skäl 69, konstaterades högre prisnivåer än i unionen för vissa destinationer för den indiska exporten. Med tanke på att produktmixen skiljer sig åt, ändrar dock inte denna information den övergripande bedömningen att ny kapacitet kommer att riktas mot unionsmarknaden, eftersom prisjämförelsens tillförlitlighet är begränsad.

               (168)

               Såsom anges i skäl 66 har Ryssland infört antidumpningsåtgärder mot import av grafitelektrodsystem från Indien, och exporten från Indien till Ryssland minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Detta innebär att tillträdet till den tredje viktigaste exportmarknaden för de exporterande tillverkarna i Indien är begränsad. Med den nuvarande eller sannolikt ökande outnyttjade kapaciteten, som nämns i skäl 166, är det därför högst sannolikt att importen av den berörda produkten till unionsmarknaden kommer att öka markant från de indiska exporterande tillverkarna om åtgärderna upphör att gälla.

               (169)

               Såsom fastställs i skäl 106 skulle priserna på importen från Indien utan antidumpnings- och utjämningstullar underskrida försäljningspriserna i unionen med 9 %. När det gäller den icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkaren beräknades prisunderskridandemarginalen utan antidumpnings- och utjämningstullar uppgå till 12 %, Detta är en indikation på den troliga prisnivån på importen från Indien om åtgärderna skulle upphävas. På grundval av detta är det troligt att pristrycket på unionsmarknaden skulle öka betydligt om åtgärderna skulle upphävas och således ytterligare förvärra den ekonomiska situationen för unionsindustrin.

               (170)

               Sett till volym är det mycket troligt att upphävandet av åtgärderna skulle göra det möjligt för de indiska exporterande tillverkarna att vinna andelar på unionsmarknaden. Framförallt skulle den icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, som i dagsläget omfattas av en högre tullsats på 15,7 %, få ett kraftigt incitament att återuppta exporten till unionsmarknaden till betydande kvantiteter. Om en sådan situation skulle uppstå skulle unionsindustrins försäljningsvolymer och marknadsandelar omedelbart minska.

               (171)

               Mot bakgrund av detta kommer de indiska exporterande tillverkarna, om inga åtgärder vidtas, sannolikt att öka sin närvaro på unionsmarknaden i fråga om importvolymer och marknadsandelar till dumpade och subventionerade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins försäljningspriser. Detta kommer att ge upphov till ett ökat pristryck på unionsmarknaden med en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet och ekonomiska situation. Detta kommer också att ytterligare försämra unionsindustrins ekonomiska situation.

               (172)

               Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det är mycket sannolikt att den skada som orsakats av den dumpade importen från Indien skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas.

         E.   UNIONENS INTRESSE

               (173)

               I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Indien skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen.

               (174)

               Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse.

               (175)

               Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

               (176)

               På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

         1.   Unionsindustrins intresse

               (177)

               Såsom förklaras i skäl 147 gjorde åtgärderna det möjligt för unionsindustrin att behålla sina marknadsandelar. I skäl 172 drogs också slutsatsen att unionsindustrins situation sannolikt skulle försämras om antidumpningsåtgärderna mot Indien skulle upphöra att gälla. Därför kan slutsatsen dras att fortsatta åtgärder mot Indien skulle gynna unionsindustrin.

         2.   Importörernas och handlarnas intresse

               (178)

               Som nämns i skäl 16 var det inga importörer som samarbetade eller gav sig till känna under den nu aktuella undersökningen. Därför fanns det inget som tydde på att upprätthållandet av åtgärderna skulle ha en negativ inverkan på importörerna som vägde tyngre än åtgärdernas positiva inverkan.

         3.   Användarnas intresse

               (179)

               Såsom nämnts i skäl 18 besvarade åtta av de 53 användare som kontaktats frågeformuläret. Fyra av dem har använt grafitelektrodsystem som importerats från Indien. Deras import svarade för omkring 20 % av all import av den berörda produkten från Indien.

               (180)

               I den ursprungliga undersökningen konstaterades att konsekvenserna av införandet av åtgärder inte skulle bli betydande för användarna. Trots att åtgärderna har varit i kraft under tio år, fortsatte användare i unionen att skaffa leveranser från bland annat Indien. Användarna lämnade inga uppgifter som visade att det skulle ha varit svårt att hitta andra källor och vid undersökningen framkom inte heller någon sådan information.

               (181)

               När det gäller konsekvenserna för användarna av införandet av åtgärder drogs i den ursprungliga undersökningen dessutom slutsatsen att det inte var sannolikt att en kostnadsökning skulle få några betydande konsekvenser för användarindustrin, eftersom kostnaderna för grafitelektrodsystem har försumbara effekter på användarindustrierna. Dessa slutsatser bekräftades i den aktuella översynen, eftersom inga indikationer på motsatsen konstaterades efter det att åtgärderna hade införts. Ingen av de fyra användarna anförde heller något argument mot att bibehålla åtgärderna.

               (182)

               En sammanslutning av ståltillverkare, Wirtschaftsvereinigung Stahl, som är det tyska stålindustriförbundet, motsatte sig fortsatta åtgärder och hävdade att åtgärderna ledde till konkurrensnackdelar för ståltillverkarna i unionen i förhållande till ståltillverkare i andra regioner som inte infört några åtgärder för grafitelektrodsystem. Wirtschaftsvereinigung Stahl menade att fortsatta åtgärder skulle innebära att unionsindustrin kan fortsätta att ha en dominerande ställning. Det framgår emellertid tydligt av utvecklingen för den indiska importen efter införandet av åtgärder att importen från Indien fortsatte under skadeundersökningsperioden. Undersökningen har dessutom visat att grafitelektrodsystem i ökande grad kommer in på unionsmarknaden från ett antal andra tredjeländer.

               (183)

               På denna grund, och i linje med slutsatserna i den ursprungliga undersökningen, förväntas fortsatta åtgärder inte ha några betydande negativa konsekvenser för användarna och det finns därför inga tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att förlänga de befintliga åtgärderna.

         4.   Slutsats om unionens intresse

               (184)

               På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import från Indien.

         F.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

               (185)

               Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant.

               (186)

               Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av grafitelektrodsystem med ursprung i Indien som infördes genom förordning (EU) nr 1225/2009, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (187)

               Efter meddelandet av uppgifter begärde den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien att kommissionen skulle överväga en förlängning av åtgärderna med två år. Undersökningen visade emellertid inte några särskilda omständigheter som skulle motivera en begränsning av åtgärdernas giltighetstid till två år.

               (188)

               De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning med namn och adress, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”.

               (189)

               Eventuella ansökningar om tillämpning av de individuella antidumpningstullsatserna (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (23) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer den här förordningen i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

               (190)

               Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av grafitelektroder av det slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μ.Ω.m, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 11 00 (Taric-nummer 8545110010), och nipplar som används för sådana elektroder, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 90 90 (Taric-nummer 8545909010), oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien.
   2.   Följande tullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

               Företag

               Tullsats

               Taric-tilläggsnummer

               Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkata – 700016, Västbengalen

               9,4 %

               A530

               HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

               0 %

               A531

               Alla övriga företag

               8,5 %

               A999

         3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 9 mars 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Rådets förordning (EG) nr 1629/2004 av den 13 september 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien (EUT L 295, 18.9.2004, s. 10).

      (3)  Rådets förordning (EG) nr 1628/2004 av den 13 september 2004 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien (EUT L 295, 18.9.2004, s. 4).

      (4)  Rådets förordning (EG) nr 1354/2008 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1628/2004 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien och om ändring av förordning (EG) nr 1629/2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien (EUT L 350, 30.12.2008, s. 24).

      (5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1186/2010 av den 13 december 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 332, 16.12.2010, s. 17).

      (6)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1185/2010 av den 13 december 2010 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (EUT L 332, 16.12.2010, s. 1).

      (7)  EUT C 82, 10.3.2015, s. 5.

      (8)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51). Denna förordning har kodifierats genom grundförordningen.

      (9)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid utgången av giltighetstiden för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (EUT C 415, 15.12.2015, s. 33).

      (10)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid utgången av giltighetstiden för utjämningsåtgärderna som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (EUT C 415, 15.12.2015, s. 25).

      (11)  Rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 188, 18.7.2009, s. 93). Denna förordning har kodifierats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55).

      (12)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw

      (13)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf

      (14)  http://hegltd.com/ and http://www.graphiteindia.com/

      (15)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf

      (16)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

      (17)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf

      (18)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf

      (19)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (se GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, s. 14)

      (20)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1

      (21)  De genomsnittliga priserna inkluderar inte de gällande antidumpnings-/utjämningstullarna.

      Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

      (22)  Både grafitelektroder med liten och med stor diameter omfattas av samma Taric-nummer.

      (23)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.