title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/379 av den 5 mars 2020 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten

text:
                  6.3.2020

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 69/14

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/379
         av den 5 mars 2020
         om införande av en provisorisk utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 12 och 24.1,
         efter samråd med medlemsstaterna, och
         av följande skäl:
         1.   FÖRFARANDE

         1.1   Inledande

                     (1)

                     Den 7 juni 2019 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antisubventionsundersökning beträffande import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av produkter av ändlösa glasfiberfilament (nedan kallade glasarmering) med ursprung i Egypten (nedan kallat det berörda landet), i enlighet med artikel 10 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

                     (2)

                     Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 24 april 2019 av European Glass Fibre Producers Association (nedan kallat klaganden), såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala tillverkning. Klagomålet stöddes av tillverkare som svarar för 71 % av unionens totala tillverkning av produkter av ändlösa glasfiberfilament.

                     (3)

                     Innan antisubventionsundersökningen inleddes underrättade kommissionen de egyptiska myndigheterna om att kommissionen hade mottagit ett vederbörligen underbyggd klagomål och uppmanade myndigheterna att inleda samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. De egyptiska myndigheterna följde inte uppmaningen till samråd, och några sådana genomfördes inte heller, men myndigheterna lämnade in två uppsättningar synpunkter på inledandet av undersökningen, en uppsättning innan tillkännagivandet om inledande offentliggjordes och en efter.

                     (4)

                     Den 3 maj 2019 inledde kommissionen en separat antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av samma produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten och Bahrain (3). Den 12 december 2019 underrättade kommissionen alla berörda parter om att undersökningen skulle fortsätta utan att provisoriska antidumpningstullar infördes.

                     (5)

                     Innan undersökningen inleddes hävdade de egyptiska myndigheterna att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för subventionering eller skada för att motivera att ett förfarande skulle inledas. Deras synpunkter när det gäller subventionering behandlades i promemorian om bevisningens tillräcklighet, som tagits med i den offentliga versionen, och deras synpunkter när det gäller skada behandlas nedan.

                     (6)

                     Efter inledandet mottog kommissionen ytterligare synpunkter från de egyptiska myndigheterna. Synpunkterna på subventioner upprepades, men myndigheterna lämnade också en inlaga angående påståendet i klagomålet om skada vållad av import från Egypten.

                     (7)

                     De egyptiska myndigheterna analyserade först uppgifterna i klagomålet, som visade priserna på unionsmarknaden under 2017 och 2018, och de konstaterade att försäljningspriserna på EU-marknaden inte sjunkit och att priserna på importen från Egypten endast sjunkit med 2 %.

                     (8)

                     I denna prisanalys jämfördes dock endast två år under skadeundersökningsperioden och den beaktade därför inte alla uppgifter i klagomålet som ger den sammantagna utvecklingen för importpriserna och försäljningspriserna i EU och som visar sjunkande importpriser och stagnerande försäljningspriser i EU.

                     (9)

                     Kommissionen noterade också de uppgifter som anges i skälen 84–91 om prisutvecklingen och kommissionens slutsatser baserade på hela uppsättningen uppgifter.

                     (10)

                     De egyptiska myndigheterna analyserade de ekonomiska indikatorer som anges i klagomålet och drog slutsatsen att de inte visade på någon väsentlig skada. Detta överensstämmer inte med kommissionens analys av de uppgifter som lämnats i klagomålet och som tydligt visar på skada på grundval av kraftigt sjunkande vinster från 2016 till 2018.

                     (11)

                     Kommissionens analys av de makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorerna beskrivs närmare i avsnitt 4.4.

                     (12)

                     Därefter angav de egyptiska myndigheterna andra orsaker till väsentlig skada, om kommissionen skulle finna bevisning för att sådan skada föreligger. Myndigheterna hävdar att skadan beror på bristande teknisk utveckling, otillräcklig tillverkningskapacitet, minskad efterfrågan, ökade kostnader och import från andra länder.

                     (13)

                     Klagomålet behandlar redan dessa faktorer och visar att unionsindustrin har investerat i sina anläggningar och även att det inte finns något orsakssamband mellan import från andra länder och den skada som unionsindustrin lidit.

                     (14)

                     Alla dessa faktorer har undersökts och kommissionens provisoriska undersökningsresultat redovisas i avsnitt 5.

                     (15)

                     Kommissionen mottog också en inlaga från en grupp användare av glasarmering i unionen rörande påstådd skada vållad av import från Egypten.

                     (16)

                     Gruppen användare, som önskade vara anonym, kommenterade avsaknaden av skada under 2015, importvolymen från Egypten, förhållandet att importvolymen sannolikt inte skulle öka ytterligare liksom de ekonomiska indikatorer som anges i klagomålet.

                     (17)

                     Alla dessa faktorer har också undersökts och kommissionens provisoriska undersökningsresultat redovisas i avsnitt 4. Kommissionen bekräftade att klagomålet i inledningsskedet innehöll tillräcklig bevisning för skadevållande subventionering.

                     (18)

                     De egyptiska myndigheterna och Jushi Egypt menade också att eftergiften av importtullar på råvaror inte utgör en subvention om dessa importerade produkter återexporteras som sådana eller bearbetas till en produkt i ett senare led i kedjan.

                     (19)

                     Kommissionen medgav att i synnerhet när villkoren i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen och i bilagorna I, II och III, som det hänvisas till i den artikeln, är uppfyllda, utgör endast den alltför stora eftergiften av importtullar på råvaror en utjämningsbar subvention, och den uppmärksammade särskilt detta under undersökningen.

                     (20)

                     Kommissionen noterade vidare att de egyptiska myndigheternas synpunkter inte gällde befrielse från importtullar för tillverkningsutrustning.

               1.2   Ändring av tillkännagivandet om inledande

                     (21)

                     Den 12 februari 2020 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om ändring av tillkännagivandet om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (4).

                     (22)

                     Under undersökningen fann kommissionen ytterligare bevisning för relevanta subventioner som inte till fullo omfattades av tillkännagivandet om inledande av den 7 juni 2019.

                     (23)

                     Kommissionen fann framför allt ytterligare bevisning för policystyrda förmånliga lån från kinesiska statsägda eller statskontrollerade enheter, som beviljades direkt till Jushi Egypt och indirekt via Jushi Egypts moderbolag i Folkrepubliken Kina.

                     (24)

                     Kommissionen fann bevisning för att dessa lån innefattar ett finansiellt bidrag som kan hänföras till de egyptiska myndigheterna och som medför en förmån för den exporterande tillverkaren av den berörda produkten.

                     (25)

                     Under undersökningens gång identifierade kommissionen även andra förhållanden i samarbetet mellan Egypten och Kina som kan vara relevanta för undersökningen av annan subventionspraxis som redan nämns i tillkännagivandet om inledande, till exempel tillhandahållande av mark mot för låg ersättning.

                     (26)

                     I enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen beslutade kommissionen därför att låta den pågående undersökningen omfatta dessa subventioner och att ändra tillkännagivandet av den 7 juni 2019 i enlighet med detta. Det gjordes en notering i ärendehandlingarna om detta och de egyptiska myndigheterna uppmanades att genomföra samråd om dessa ytterligare subventioner.

               1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

                     (27)

                     Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 april 2018–31 mars 2019 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). I förekommande fall undersökte kommissionen även uppgifter som inkommit efter undersökningsperioden.

               1.4   Registrering

                     (28)

                     Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/199 (nedan kallad registreringsförordningen) (5) lät kommissionen importen av den berörda produkten vara föremål för registrering under treveckorsperioden för utlämnande av uppgifter på förhand enligt artikel 24.5a i grundförordningen.

               1.5   Berörda parter

                     (29)

                     I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de egyptiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda, om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

                     (30)

                     De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.

                     (31)

                     De berörda parter som var samarbetsvilliga redan i den separata antidumpningsundersökningen uppmanades att ange att de var samarbetsvilliga i båda undersökningarna och ansågs vara berörda parter i båda undersökningarna när de hade bekräftat detta. Kommissionen ansåg dock att antidumpningsundersökningen och antisubventionsundersökningen var två separata förfaranden och uppmanade de berörda parterna att i sina inlagor tydligt ange om de hänvisade till antidumpningsundersökningen, antisubventionsundersökningen eller båda.

               1.6   Stickprovsförfarande

                     (32)

                     I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av berörda parter i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

               1.6.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

                     (33)

                     I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet på den största representativa tillverkningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Det urval som ursprungligen gjordes var detsamma som för den separata antidumpningsundersökningen avseende samma produkt med ursprung i Egypten och Bahrain.

                     (34)

                     Det inkom inga synpunkter på urvalet.

               1.6.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

                     (35)

                     För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

                     (36)

                     Eftersom endast två icke-närstående importörer lämnade in ifyllda stickprovsformulär tillämpades inte något stickprovsförfarande.

                     (37)

                     De två icke-närstående importörerna valdes också ut för inspektion i den separata antidumpningsundersökningen.

               1.6.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Egypten

                     (38)

                     Kommissionen använde sig inte av något stickprovsförfarande för exporterande tillverkare i Egypten, eftersom Jushi Group är den enda exporterande tillverkaren av den berörda produkten i landet.

               1.6.4   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

                     (39)

                     Kommissionen skickade frågeformulär till de egyptiska myndigheterna, den exporterande tillverkaren, de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och till två icke-närstående importörer. Ett frågeformulär skickades till de användare som önskade fylla i ett sådant, i stället för att lämna in en inlaga.

                     (40)

                     Kommissionen tog emot svar på frågeformuläret från de egyptiska myndigheterna, den exporterande tillverkaren, samtliga unionstillverkare som ingick i urvalet och de båda icke-närstående importörerna. Två ifyllda frågeformulär för användare mottogs också.

                     (41)

                     Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av huruvida subventioner förelåg, därav vållad skada och unionens intresse. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos de egyptiska myndigheterna, den allmänna myndigheten för Suezkanalens ekonomiska zon (Suez Economic Zone) och den allmänna myndigheten för investeringar och frizoner, under vilket tjänstemän från andra berörda ministerier också deltog.

                     (42)

                     Metoden och exaktheten när det gäller de uppgifter som samlats in av klagandena för de makroekonomiska indikatorerna var föremål för ett kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen, som ägde rum i lokaler tillhörande klagandenas jurister.

                     (43)

                     Kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen genomfördes på plats hos följande företag:

                                       Unionstillverkare och närstående företag

                                             —

                                             3B Fibreglass, Battice, Belgien

                                             —

                                             Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovakien

                                             —

                                             European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgien

                                       Icke-närstående importörer i Europeiska unionen

                                             —

                                             Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Förenade kungariket

                                             —

                                             Helm AG, Hamburg, Tyskland

                                       Icke-närstående användare i Europeiska unionen

                                             —

                                             Polykemi, Ystad, Sverige

                                             —

                                             Företag A (6)

                                       Exporterande tillverkare i Egypten och närstående företag

                                             —

                                             Jushi Group:

                                                         —

                                                         Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egypten

                                                         —

                                                         Jushi France SAS, Frankrike

                                                         —

                                                         Jushi Italia srl, Italien

                                                         —

                                                         Jushi Spain SA, Spanien

               2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

         2.1   Undersökt produkt

                     (44)

                     Den produkt som är föremål för denna undersökning är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) (nedan kallad roving) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull (mattor) (nedan kallad den undersökta produkten). Den undersökta produkten kallas glasarmering.

                     (45)

                     Den berörda produkten är den undersökta produkten med ursprung i Egypten.

                     (46)

                     Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-nummer 7019120022, 7019120025, 7019120026 och 7019120039).

               2.2   Likadan produkt

                     (47)

                     Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

                                 a)

                                 Den berörda produkten.

                                 b)

                                 Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Egypten.

                                 c)

                                 Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

                     (48)

                     Kommissionen beslutade därför att dessa produkter inom ramen för denna undersökning är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

               3.   SUBVENTIONER

         3.1   Subventioner och subventionsprogram inom ramen för den aktuella undersökningen

                     (49)

                     På grundval av de tillgängliga uppgifterna, bland annat uppgifterna i klagomålet, tillkännagivandet om inledande och svaren på kommissionens frågeformulär, undersökte kommissionen den påstådda subventioneringen från de egyptiska myndigheterna i form av följande subventioner:

                                 —

                                 Policystyrda förmånliga lån, kreditlinor, annan finansiering, försäkring och garantier

                                 —

                                 Uteblivna intäkter genom program för befrielse från och nedsättning av direkta skatter:

                                             —

                                             Inkomstskatteprivilegier för företag belägna i en särskild ekonomisk zon

                                 —

                                 Uteblivna intäkter genom program för indirekta skatter och importtullar:

                                             —

                                             Momsbefrielse och importtullavdrag för användning av importerad utrustning

                                             —

                                             Momsbefrielse och tullbefrielse för import av insatsvaror som används i färdiga varor som exporteras

                                 —

                                 Statligt tillhandahållande av varor eller tjänster mot för låg ersättning:

                                             —

                                             Statligt tillhandahållande av el mot för låg ersättning

                                             —

                                             Statligt tillhandahållande av mark mot för låg ersättning

               3.2   Inledning

                     (50)

                     Den påstådda subventioneringen i Egypten gäller Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (nedan kallat Jushi Egypt), ett företag beläget i China-Egypt Suez Economic and Trade Cooperation Zone (nedan kallad SETC-zonen). Zonen omfattar ett område på 7,34 km2, som är indelat i ett startområde på 1,34 km2 och ett expansionsområde på 6 km2.

                     (51)

                     Under 2002 klassificerades ett större område på 20 km2, där SETC-zonen var belägen (dvs. Northwest Gulf of Suez Economic Zone), officiellt som en särskild ekonomisk zon av de egyptiska myndigheterna (7). Således var bestämmelserna i den egyptiska lagen nr 83/2002 om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 83/2002) nu tillämpliga även i SETC-zonen.

                     (52)

                     Under 2014 lanserade Egypten planen Suez Canal Corridor Development Plan. Mot bakgrund av denna plan integrerades 2015 den särskilda ekonomiska zonen officiellt i den större Suez Canal Economic Zone (nedan kallad SC-zonen), som omfattar hela området på 461 km2 kring Suezkanalen. Hela området betraktas nu som ett särskilt ekonomiskt område i enlighet med lag nr 83/2002 och dess ändringar (8). Företag som är belägna i det särskilda området omfattas av förmånsbehandling i enlighet med vad som anges i nedan angivna subventionsprogram.

               3.3   Momsbefrielse och importtullavdrag för importerad utrustning

                     (53)

                     Detta program ger befrielse från moms och importtullar för import av utrustning som används i tillverkningsprocessen i de företag som är belägna i SC-zonen.

               3.3.1   Analys

                     (54)

                     Följande utgör den rättsliga grunden för detta program:

                                 a)

                                 Lag nr 83/2002 om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 83/2002).

                                 b)

                                 Arabrepubliken Egyptens presidentdekret om lag nr 27/2015 om ändring av vissa bestämmelser i lagen om särskilda ekonomiska zoner utfärdad genom lag nr 83/2002 (lag nr 27/2015).

                                 c)

                                 Investeringslag genomförd genom lag nr 72 från 2017.

                                 d)

                                 Premiärministerns utkast till resolution nr (2310) från 2017 om utfärdande av genomförandebestämmelser för investeringslagen utfärdad genom lag nr 72 från 2017.

                                 e)

                                 Momslag genomförd genom lag nr 67 från 2016.

                                 f)

                                 Genomförandebestämmelser för momslagen, finansministeriets dekret nr 66/2017.

               3.3.2   Undersökningsresultat

                     (55)

                     Enligt artikel 22 i lag nr 83/2002, ändrad genom lag nr 27/2015, ingår SC-zonen i ett separat tullområde i kraft av ett dekret utfärdat av finansministern. Detta separata tullområde står under tillsyn av en övertullkommitté, som inrättats av ordföranden för myndigheten för zonen.

                     (56)

                     Vidare ska, enligt artikel 42 i lag nr 83/2002, utrustning, verktyg eller redskap som importeras vara befriade från skatter och tullar om de går till varor eller tjänster som produceras för den licensierade verksamheten inom SC-zonen. Å andra sidan, eftersom SC-zonen inte bara är en exportzon, måste alla skatter och tullar betalas för samtliga produkter som släpps ut på den inhemska marknaden utanför den zonen.

                     (57)

                     Slutligen betalar företag som är belägna utanför SC-zonen, i enlighet med relevanta lagar, momsen för import i förskott och räknar av den mot momsen på inhemsk försäljning eller så återbetalas den när de färdiga varorna i förekommande fall exporteras.

                     (58)

                     När det gäller företag som är belägna i SC-zonen debiteras till en början inte moms för import, i enlighet med en överenskommelse i denna fråga mellan finansministeriet och den allmänna myndigheten för SC-zonen.

                     (59)

                     Kommissionen konstaterade att Jushi Egypts moms och importtullar på importerad utrustning i praktiken inte betalats sedan 2017 och under hela undersökningsperioden. Före 2017 betalade företaget sina importtullar och moms/allmän omsättningsskatt (9) på importerad utrustning, eftersom företaget ännu inte hade anslutit sig till SC-zonen. Genom att företaget 2017 valde att ansluta sig till SC-zonens skatte- och förvaltningsordning åtnjuter Jushi Egypt emellertid fördelaktig skattemässig behandling inom zonen, bland annat befrielse från moms och tullar.

                     (60)

                     Som allmän regel i Egypten bör företag som köper in maskiner som omfattas av momssatsen på 5 % använda dessa belopp som ett tillgodohavande mot framtida betalningar (10). Om kreditsaldot bibehålls under mer än sex på varandra följande beskattningsperioder (månader), vilket är fallet för företag som huvudsakligen ägnar sig åt export och som inte kan avräkna ingående moms som ett tillgodohavande mot framtida betalningar, ska dock den registrerade personen lämna in en skriftlig ansökan som visar kreditsaldot. Den egyptiska skattemyndigheten bör kontrollera att saldot och återbetalningen är korrekta inom 45 dagar från den dag då ansökan lämnades in.

                     (61)

                     Undersökningen visade dock att de egyptiska myndigheterna i praktiken inte återbetalar den moms som betalats i förskott, vilket innebär att skatten utgör en faktisk kostnad för sådana företag. En analys av Jushi Egypts tillgodohavanden när det gäller allmän omsättningsskatt/moms enligt årsredovisningarna för 2016–2018 visade att de belopp som de egyptiska myndigheterna skulle betala till Jushi Egypt fortfarande inte hade betalats ut efter flera år (11), och företaget bekräftade att man inte förväntade sig att erhålla återbetalningarna (12).

                     (62)

                     Det bör också beaktas att eftersom utrustning som används vid tillverkningen av produkter, bland annat den undersökta produkten, med största sannolikhet under hela sin livslängd kommer att användas inom Egyptens territorium utan att återexporteras eller säljas på den inhemska marknaden, finns det ingen anledning att bevilja befrielse från tullar eller moms på inköpen, förutom för att gynna de företag som är belägna i SC-zonen. Detta utgör därför uteblivna intäkter i form av tullar och moms som inte behöver betalas utan motivering, eftersom denna utrustning används för lokal tillverkning av den undersökta produkten för vilken tull och moms normalt sett ska betalas av tillverkare som är belägna utanför SC-zonen.

                     (63)

                     Eftersom Jushi Egypt 2017 kom att omfattas av förmånsbehandlingen inom den rättsliga ordningen för SC-zonen fick företaget således i praktiken momsbefrielse vid import av maskiner. Denna befrielse utgör en utebliven intäkt eftersom det, såsom anges i föregående punkter, i princip inte finns något som visar att de egyptiska myndigheterna ersatt Jushi Egypt för den moms som tidigare betalats på maskiner, trots att momsen i slutändan borde återbetalas. Den tillgängliga bevisningen visade att Jushi Egypt inte erhållit dessa återbetalningar när företaget var beläget utanför området.

                     (64)

                     Företag i SC-zonen, som inte behöver betala moms i förskott, ges en faktisk momsbefrielse, vilket innebär att de slipper en faktisk kostnad och dessutom slipper den administrativa bördan att behöva begära momsåterbetalning eller avräkna momstillgodohavanden. Samma slutsats är ännu tydligare när det gäller befrielsen från betalning av importtullar på importerad utrustning.

               3.3.3   Slutsats

                     (65)

                     Mot denna bakgrund drog kommissionen preliminärt slutsatsen att detta program ger ett finansiellt bidrag i form av intäkter som inte drivs in, i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, av de egyptiska myndigheterna, eftersom de berörda företagen befrias från betalning av moms och/eller avgifter som normalt sett skulle tas ut. Det medför också en förmån för de mottagande företagen i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom de befinner sig i en bättre finansiell situation än de skulle ha gjort utan ordningen. Utan ordningen skulle de i praktiken ha betalat moms och importtullar vid import av utrustningen.

                     (66)

                     Programmet är selektivt i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom det inte är allmänt tillämpligt i Egypten utan endast är tillämpligt på företag som är belägna i särskilda ekonomiska zoner, såsom SC-zonen. Den lagstiftning enligt vilken den beviljande myndigheten verkar innebär att tillgången begränsas till företag som är belägna inom sådana särskilda ekonomiska zoner.

               3.3.4   Beräkning av subventionens storlek

                     (67)

                     Storleken på denna utjämningsbara subvention beräknas i form av den förmån som mottagaren konstaterats få under undersökningsperioden. Den förmån som mottagaren fått anses vara följande:

                                 a)

                                 Tullbefrielsen för den importerade utrustning som köpts sedan 2017. För att säkerställa att det utjämningsbara beloppet endast omfattade undersökningsperioden avskrevs den mottagna förmånen över utrustningens livslängd i enlighet med företagets normala redovisningsförfaranden, med undantag för en av tillgångskategorierna, där avskrivningstiden anpassades för att bättre återspegla den faktiska livslängden, vilket kontrollerats av kommissionens avdelningar.

                                 b)

                                 När det gäller uteblivna intäkter i form av faktisk momsbefrielse beräknades förmånen i form av hela det momsbelopp som normalt sett skulle betalas, men som inte betalades under undersökningsperioden, för inköp av importerad utrustning (under undersökningsperioden).

                     (68)

                     Storleken på denna typ av subvention under undersökningsperioden fastställdes preliminärt till 0,78 % för den exporterande tillverkaren.

               3.4   Momsbefrielse och importtullavdrag för importerat material

                     (69)

                     Enligt lag nr 83/2002 får enheter som bedriver verksamhet i en särskild ekonomisk zon importera material utan att betala tullar, omsättningsskatter eller andra skatter eller avgifter som annars skulle betalas, om dessa importerade material återexporteras som sådana eller bearbetas till en produkt i ett senare led, som sedan exporteras.

               3.4.1   Rättslig grund

                     (70)

                     Följande utgör den rättsliga grunden för detta program:

                                 —

                                 Lag nr 83/2002 om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 83/2002).

                                 —

                                 Premiärministerns dekret nr 1625 från 2002 om utfärdande av genomförandebestämmelser för lagen om särskilda ekonomiska zoner.

                                 —

                                 Arabrepubliken Egyptens presidentdekret om lag nr 27/2015 om ändring av vissa bestämmelser i lagen om särskilda ekonomiska zoner utfärdad genom lag nr 83/2002 (lag nr 27/2015).

                                 —

                                 Investeringslag genomförd genom lag nr 72 från 2017.

                                 —

                                 Premiärministerns utkast till resolution nr (2310) från 2017 om utfärdande av genomförandebestämmelser för investeringslagen utfärdad genom lag nr 72 från 2017.

                                 —

                                 Momslag genomförd genom lag nr 67 från 2016.

                                 —

                                 Genomförandebestämmelser för momslagen, finansministeriets dekret nr 66/2017.

               3.4.2   Undersökningsresultat

                     (71)

                     Såsom nämns i skäl 46 ingår SC-zonen i ett separat tullområde. Enligt artikel 42 i lag nr 83/2002 ska råvaror, insatsvaror, reservdelar och annat material eller andra komponenter som importeras från utlandet vara befriade från skatter och tullar om de går till produktion av varor eller tjänster för den licensierade verksamheten inom SC-zonen. Å andra sidan måste alla skatter och tullar betalas för samtliga produkter som släpps ut på den inhemska marknaden utanför den zonen.

                     (72)

                     Under undersökningen konstaterade kommissionen att Jushi Egypt, i enlighet med bestämmelserna i ovannämnda artikel i lag nr 83/2002, hade beviljats undantag från moms och importtullar vid import av insatsvaror som används vid tillverkningen av färdiga varor som exporteras (och i synnerhet när det gäller den berörda produkten).

                     (73)

                     När det gäller undantaget från importtullar verkar en sådan struktur motsvara det tullrestitutionssystem som beskrivs i led i) i bilaga I till grundförordningen. Enligt led i) i bilaga I kan restitutionssystem som tillåter substitution utgöra en exportsubvention om de leder till alltför stor restitution av de importavgifter som ursprungligen tagits ut på de importerade insatsvaror för vilka restitution begärs.

                     (74)

                     För att fastställa om det förekom en sådan alltför stor eftergift, i enlighet med punkt II i bilaga III till grundförordningen, begärde kommissionen ytterligare upplysningar från de egyptiska myndigheterna om tullrestitutionssystemet i allmänhet, och mer specifikt om förekomsten och den faktiska tillämpningen av tillhörande övervaknings- och kontrollförfaranden.

                     (75)

                     Att döma av de uppgifter som ursprungligen erhölls föreföll det som om myndigheterna hade infört en rättslig ram för övervakning av tullrestitutionssystemet, som i tillämpliga fall omfattade återbetalningen av erlagda importtullar. Under kontrollbesöken hos Jushi Egypt konstaterades dock att denna ram i praktiken inte tillämpades på ett ändamålsenligt sätt.

                     (76)

                     Jushi Egypt betalade inte importtull (eller moms) på några inköp av material under undersökningsperioden, oavsett om materialet användes för färdiga varor för inhemsk försäljning eller färdiga varor för export. Normalt måste en deposition göras på ett spärrat konto hos tullmyndigheterna, från vilket tull kan betalas periodiskt. Under undersökningsperioden gjordes dock ingen deposition, och myndigheterna inkasserade inte några belopp.

                     (77)

                     Efter undersökningsperioden betalade Jushi Egypt in ett mindre belopp till de egyptiska myndigheterna, vilket påstods täcka den alltför stora tulleftergiften för inhemsk försäljning. Det fanns dock inget som visade att denna betalning faktiskt avsåg en alltför stor eftergift för inhemsk försäljning eller avsåg sådan försäljning under undersökningsperioden. Det förelåg dock också bevisning för att Jushi Egypt erhöll återbetalning av importtullar som betalats under tidigare perioder, innan företaget beviljades ett undantag för importtullar.

                     (78)

                     Efter ytterligare diskussioner med de egyptiska myndigheterna inkom ytterligare uppgifter som visade att övervaknings- och kontrollramen för uppbörd av tullar i SC-zonen fortfarande höll på att inrättas under undersökningsperioden. Exempelvis inrättades kommittén för justering av importtullsbalanser först 2019 enligt dekret nr 158 från chefen för tullmyndigheten, en tullkontrollkommitté höll fortfarande på att inrättas under 2019, och genomförandeförfaranden hade ännu inte införts. Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att det inte införts något egentligt och ändamålsenligt tullrestitutionssystem.

                     (79)

                     Såsom anges i skäl 50 betalas dessutom momsen på importerade varor inte i förskott i SC-zonen. Skattemyndigheterna förbehåller sig endast rätten att kräva momsen i efterhand.

                     (80)

                     Undersökningen visade också att för vissa insatsvaror som Jushi Egypt använde i tillverkningsprocessen och som kom från leverantörer baserade i Egypten, togs den normala momssatsen ut, trots att företaget var baserat i den särskilda zon där moms normalt sett inte betalas. Dessa transaktioner gav upphov till ett momstillgodohavande för Jushi Egypt. Omvänt betalades inte inhemsk moms vid försäljning av insatsvaror mellan företag belägna inom den särskilda zonen, oavsett om de varor som tillverkats med sådana insatsvaror skulle exporteras eller säljas på den inhemska marknaden. Jushi Egypt kunde inte visa vilka insatsvaror (inhemska eller importerade) som använts eller förbrukats i produkter som exporterats eller sålts på hemmamarknaden.

                     (81)

                     Alla dessa förhållanden visar att denna särskilda zon inte är en klassisk exportbearbetningszon och att den också är annorlunda jämfört med andra särskilda frizoner i Egypten. Det rör sig om en särskild hybridzon, med särdrag som skiljer den från andra zoner. De lagar och andra författningar som är tillämpliga verkar i praktiken inte tillämpas i zonen, och kommissionen grundade därför preliminärt sina undersökningsresultat på hur verksamheten i zonen fungerar i praktiken.

                     (82)

                     Dessutom är det viktigt att avsaknaden av administrativa myndigheter med ansvar för administration, kontroll och tillsyn av skatteordningen och alla skattskyldigheter som gäller inom den särskilda skatteordningen inom zonen, gör denna zon till ett unikt område där de etablerade företagen helt fritt kan välja att följa eller inte följa skattebestämmelserna utan några som helst konsekvenser. Mot bakgrund av de särskilda förhållandena i denna zon liksom de tillgängliga uppgifterna, beslutade kommissionen därför preliminärt att betrakta momsbefrielsen för importerade insatsvaror som en faktisk befrielse från att betala sådan moms, oavsett om insatsvarorna senare ingår i färdiga produkter som exporteras eller i produkter som säljs på den inhemska marknaden.

               3.4.3   Slutsats

                     (83)

                     Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att de egyptiska myndigheternas övervakningssystem för tullrestitution inte tillämpades på ett ändamålsenligt sätt och inte kan betraktas som ett sådant system, av alla de skäl som anges i föregående avsnitt och som sammanfattas i skäl 73. Såsom förklaras i skälen 68 och 70 visade undersökningen att de egyptiska myndigheterna inte ens hade inrättat någon myndighet med ansvar för förvaltning och tillsyn av skattskyldigheterna för enheter som är belägna i zonen, bland annat när det gäller tullar och moms som ska betalas på importerat material.

                     (84)

                     Kommissionen konstaterade vidare att det tullrestitutionssystem som sägs tillämpas för insatsvaror som används i exporterade färdiga varor leder till intäkter som inte drivs in. Detta utgör en utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, eftersom det leder till en alltför stor restitution av de importavgifter som ursprungligen tagits ut för de importerade insatsvaror för vilka restitution begärs. De egyptiska myndigheterna gjorde inte heller någon ytterligare prövning av de aktuella transaktionerna.

                     (85)

                     Dessa alltför stora eftergifter är också selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom de inte är allmänt tillämpliga i Egypten utan endast är tillämpliga på företag som är belägna i SC-zonen.

                     (86)

                     Den faktiska momsbefrielsen för importerat material utgör dessutom ett finansiellt bidrag i form av intäkter som inte drivs in, i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, av de egyptiska myndigheterna, eftersom de berörda företagen befrias från betalning av moms som normalt sett skulle betalas. Detta medför också en förmån för de mottagande företagen i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen. Programmet är selektivt i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar momsbefrielsen till företag som är belägna i SC-zonen.

               3.4.4   Beräkning av subventionens storlek

                     (87)

                     Denna utjämningsbara subventionens storlek beräknas i form av den förmån som mottagarna konstaterats få under undersökningsperioden.

                     (88)

                     När det gäller importtullar anses förmånen för mottagaren vara skillnaden mellan det importtullbelopp som skulle betalas under undersökningsperioden och det faktiska importtullbelopp som betalades under den perioden.

                     (89)

                     För att fastställa hur stora importtullar som skulle betalas ansåg kommissionen att den genomsnittliga förbrukningskvoten för alla typer av färdiga varor är densamma, eftersom de alla hör till samma allmänna produktkategori. Kommissionen fastställde förbrukningskvoten på grundval av den exporterande tillverkarens bokföring. Därefter fastställde den, för det första, den kvantitet material som importerades under undersökningsperioden. För det andra beräknades förhållandet mellan den inhemska försäljningen och Jushi Egypts totala försäljning. För det tredje tillämpade kommissionen denna inhemska försäljningskvot på den totala volymen importerade material och fastställde den kvantitet importerade material för vilken importtullar skulle betalas.

                     (90)

                     För att fastställa förmånsbeloppet beräknade kommissionen slutligen det importtullbelopp som skulle betalas för de kvantiteter material som använts för tillverkningen av varor som sålts på den inhemska marknaden.

                     (91)

                     När det gäller uteblivna intäkter i form av faktisk momsbefrielse beräknades förmånen i form av hela det momsbelopp som normalt sett skulle betalas, men som inte betalades under undersökningsperioden, för inköp av importerade insatsvaror.

                     (92)

                     Preliminärt fastställdes storleken på denna typ av subvention under undersökningsperioden till 7,42 % för de exporterande tillverkarna.

               3.5   Inkomstskatt

                     (93)

                     Följande utgör den rättsliga grunden för detta program:

                                 —

                                 Lagen om inkomstskatt genomförd genom lag nr 91 från 2005.

                                 —

                                 Investeringsministeriets dekret nr 16 från 2017 som för in ett tillägg A (om effekterna av valutakursförändringar) till Egyptens redovisningsstandard nr 13.

               3.5.1   Analys

                     (94)

                     Jushi Egypt omfattas av den normala inkomstskatten i Egypten på 22,5 %.

                     (95)

                     Under 2016 beslutade Egypten att övergå från den fasta växelkursen för det egyptiska pundet till en flytande växelkurs, på grundval av en rekommendation från Internationella valutafonden. Till följd av detta förlorade det egyptiska pundet omkring hälften av sitt värde mot andra större valutor, såsom US-dollarn och euron, på en månad. Med anledning av denna plötsliga valutafluktuation utfärdade de egyptiska myndigheterna en särskild redovisningsstandard samt en särskild skattebestämmelse för hantering av växelkursdifferenser. Således tilläts företag att, på grund av devalveringen av det egyptiska pundet, i större utsträckning göra avdrag för växelkursdifferenser från sin beskattningsbara inkomst.

                     (96)

                     Denna lagstiftning var allmänt tillämplig på alla företag i Egypten och avsedd att kompensera för de negativa effekterna av devalveringen av den egyptiska valutan, men den skapade i praktiken en betydande förmån för ett begränsat antal företag i Egypten, närmare bestämt företag som är exportinriktade och som nästan uteslutande använder utländska valutor, som US-dollar eller euro, för sina affärer. Denna särskilda kategori av företag drabbades inte av några faktiska förluster på grund av devalveringen av det egyptiska pundet, men kunde dra nytta av den särskilda redovisningsstandard som utfärdats av de egyptiska myndigheterna för skatteändamål. Till följd av detta förefaller företag som använder en utländsk valuta för sina affärer vara förlustbringande i skattehänseende, även om deras ekonomiska situation kan visa på en god vinst. Däremot har de egyptiska företag som använder egyptiska pund för sina affärer drabbats av faktiska förluster som haft en verklig inverkan på verksamheten, vilket hanterades genom den särskilda skattebestämmelse som utfärdades av de egyptiska myndigheterna.

                     (97)

                     Jushi Egypt gynnades i oproportionerligt hög grad av denna åtgärd, eftersom undersökningen visade att företaget nästan uteslutande använder US-dollar eller euro för sina affärer, och att det nästan inte gör några transaktioner i egyptiska pund. Företaget är nästan uteslutande exportinriktat och importerar nästan all sin utrustning liksom en stor del av sitt material, och dess lån är i utländsk valuta. Följaktligen utgörs inte de förluster som har registrerats av Jushi Egypt på grund av devalveringen av det egyptiska pundet, i synnerhet de stora lånen i utländsk valuta, av faktiska förluster, utan förlusterna utnyttjas endast för skatteändamål för att minska den beskattningsbara inkomsten.

                     (98)

                     Dessutom var skatteavdraget tänkt att vara en tillfällig åtgärd som endast skulle gälla för transaktioner som påverkades vid tidpunkten för devalveringen. Under undersökningsperioden drog ändå Jushi Egypt av betydande belopp från sina beskattningsbara inkomster till följd av realiserade och orealiserade växelkursdifferenser. Således gick företaget med förlust enligt företagets inkomstdeklarationer, trots att dess redovisning visade en sund och hållbar vinst.

               3.5.2   Slutsats

                     (99)

                     Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att dessa skatteförmåner utgör intäkter som inte drivs in, i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, av de egyptiska myndigheterna och som ger en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen.

                     (100)

                     De är dessutom i praktiken selektiva för den exporterande tillverkaren Jushi Egypt, i den mening som avses i artikel 4.2 c i grundförordningen, eftersom de främst utnyttjas av en begränsad grupp företag som nästan uteslutande använder utländska valutor för sina affärer.

               3.5.3   Beräkning av subventionens storlek

                     (101)

                     Förmånen för Jushi Egypt fastställdes på grundval av uppgifterna i 2018 års inkomstskattedeklaration. För det första fastställdes det belopp som dragits av från den beskattningsbara inkomsten i enlighet med den bestämmelse som nämns i avsnitt 3.5.1. För det andra tillämpades den allmänna skattesatsen på 22,5 % på detta avdrag. Slutligen uttrycktes detta belopp som en procentandel av den totala omsättningen för Jushi Egypt under undersökningsperioden.

                     (102)

                     Subventionsbeloppen inom detta program för direkt skatt uppgick till 1,68 % för Jushi Egypt.

               3.6   Andra ordningar

                     (103)

                     När det gäller alla andra ordningar som anges i skäl 43 fortsätter kommissionen sin undersökning, även mot bakgrund av de ändringar av tillkännagivandet om inledande som avses i skäl 18.

               3.7   Slutsats beträffande subventionering

                     (104)

                     Kommissionen beräknade storleken på de utjämningsbara subventionerna för den exporterande tillverkaren i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen, separat för varje subvention eller subventionsprogram, och adderade dessa siffror för att beräkna det totala subventionsbeloppet för den exporterande tillverkaren under undersökningsperioden. För att beräkna den totala subventioneringen (se nedan) beräknade kommissionen först den relativa subventioneringen, dvs. subventionen som en procentandel av företagets totala omsättning. Denna procentandel användes därefter för att beräkna den subvention som avsåg exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton.

                     (105)

                     Eftersom de egyptiska exporterande tillverkarna var fullt samarbetsvilliga, fastställdes beloppet för ”alla övriga företag” preliminärt till samma belopp som för den enda egyptiska exporterande tillverkaren.

                        Tabell 1

                        Provisoriska subventionsnivåer

                                 Företag

                                 Provisoriska subventionsnivåer

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Alla övriga företag

                                 8,7 %

               4.   SKADA

         4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

                     (106)

                     Under undersökningsperioden tillverkade sju tillverkare i unionen den likadana produkten. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

                     (107)

                     Såsom anges i skälen 31 och 32 gjorde kommissionen ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av tre unionstillverkare, vilka stod för 68 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten under undersökningsperioden.

                     (108)

                     Kommissionen fastställde den totala tillverkningen av glasarmering i unionen under undersökningsperioden till omkring 695 000 ton, på grundval av de uppgifter som samlats in av klaganden och som kontrollerats under undersökningen.

                        Tabell 2

                        Unionstillverkning

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Total unionstillverkning (i ton)

                                 701 611

                                 694 178

                                 693 123

                                 695 324

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    99

                                    99

                                    Källa: Klaganden.

                     (109)

                     Den totala unionstillverkningen var stabil mellan 2016 och slutet av undersökningsperioden, med en något nedåtgående trend.

               4.2   Unionsförbrukning

                     (110)

                     Kommissionen fastställde unionsförbrukningen av glasarmering genom att lägga till unionens import av glasarmering till unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden.

                     (111)

                     Unionsförbrukningen utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 3

                        Unionsförbrukning

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Total unionsförbrukning (i ton)

                                 978 454

                                 1 045 331

                                 1 058 263

                                 1 027 982

                                    Index

                                    100

                                    107

                                    108

                                    105

                                    Källa: Klaganden, Surveillance 2-databasen.

                     (112)

                     Unionsförbrukningen av glasarmering ökade med 5 % från början av skadeundersökningsperioden till dess slut, men trenden år från år visar att förbrukningen varierade något under hela perioden.

               4.3   Import från det berörda landet

         4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

                     (113)

                     Kommissionen fastställde importvolymen och dess marknadsandel på grundval av uppgifter från Surveillance 2-databasen (13).

                     (114)

                     Importen av glasarmering till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 4

                        Importvolym och marknadsandel

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Importvolym från Egypten (i ton)

                                 50 529

                                 95 865

                                 146 304

                                 144 169

                                    Index

                                    100

                                    190

                                    290

                                    285

                                 Marknadsandel (%)

                                 5

                                 9

                                 14

                                 14

                                    Källa: Surveillance 2-databasen.

                     (115)

                     Importen av glasarmering från Egypten ökade snabbt mellan 2016 och 2018 (nästan en tredubbling). Marknadsandelen för denna import tredubblades därför också, då förbrukningen ökade med 5 %.

               4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

                     (116)

                     De genomsnittliga importpriserna under skadeundersökningsperioden utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 5

                        Importpris

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Priser på import från Egypten (i euro per ton)

                                 993

                                 918

                                 898

                                 904

                                    Index

                                    100

                                    92

                                    90

                                    91

                                    Källa: Surveillance 2-databasen.

                     (117)

                     Prisutvecklingen för importen från Egypten var tydligt nedåtgående under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden konstaterades en skillnad på omkring 20 % mellan dessa importpriser och försäljningspriserna i EU (tabell 9).

                     (118)

                     Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

                                 1.

                                 de vägda genomsnittliga priserna per produkttyp för importen från den egyptiska tillverkaren till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda på cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import och

                                 2.

                                 de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för de unionstillverkare som ingick i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden.

                     (119)

                     Kommissionen gjorde en prisjämförelse för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter.

                     (120)

                     Om försäljningen från den egyptiska tillverkaren till den första oberoende kunden på unionsmarknaden skedde genom ett närstående försäljningsföretag baserat i EU fastställdes importpriset på cif-nivån, men detta pris justerades med hänsyn till den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

                     (121)

                     Det var möjligt att göra en jämförelse produkttyp för produkttyp på grund av användningen av ett gemensamt produktkontrollnummer (PCN) för beskrivning av de produkttyper av glasarmering som exporteras till EU från Egypten och som också säljs av de unionstillverkare som ingick i urvalet.

                     (122)

                     Beräkningen visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 16 % för importen från Jushi Egypt till unionsmarknaden.

                     (123)

                     Kommissionen konstaterade därför preliminärt att priserna på import från Egypten kraftigt underskred unionsindustrins priser.

               4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

         4.4.1   Allmänna anmärkningar

                     (124)

                     I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den subventionerade importens påverkan på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer som kunnat påverka unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.

                     (125)

                     Såsom anges i skälen 17–20 tillämpades ett stickprovsförfarande för att fastställa skadan och den negativa inverkan på försäljningspriserna, de sålda kvantiteterna, marknadsandelen och vinsterna för unionsindustrin.

                     (126)

                     För att fastställa skadan skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet och uppgifter från klaganden. De mikroekonomiska indikatorerna grundades på uppgifterna i svaren på frågeformuläret från de tillverkare som ingick i urvalet.

                     (127)

                     Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

                     (128)

                     De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering eller dumpning.

                     (129)

                     De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

               4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

         4.4.2.1   Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                     (130)

                     Unionens totala tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 6

                        Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Tillverkningskapacitet (i ton)

                                 759 107

                                 760 104

                                 753 688

                                 751 098

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    99

                                    99

                                 Kapacitetsutnyttjande (%)

                                 92

                                 91

                                 92

                                 93

                                    Källa: Klaganden.

                     (131)

                     Tillverkningskapaciteten var stabil under skadeundersökningsperioden. Detta beror på att kapaciteten i första hand är baserad på antalet ugnar som försörjer tillverkningslinjerna och att det är en mycket kapitalintensiv verksamhet att öka kapaciteten.

                     (132)

                     Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande var också högt och stabilt under skadeundersökningsperioden. När en ugn är i drift är det ekonomiskt nödvändigt att hålla ugnen igång utan avbrott.

               4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

                     (133)

                     Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 7

                        Försäljningsvolym och marknadsandel

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

                                 622 504

                                 651 082

                                 609 902

                                 594 097

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    98

                                    95

                                 Marknadsandel (%)

                                 64

                                 62

                                 58

                                 58

                                    Källa: Klaganden, import- och exportstatistik.

                     (134)

                     Unionsindustrins försäljning ökade i absoluta tal från 2016 till 2017, men minskade sedan. Den minskade med 5 procentenheter från 2016 till slutet av undersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade från 64 % till 58 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning måste ses mot bakgrund av en ökning av förbrukningen i unionen med 5 % och den ökande importen från Egypten till lägre och sjunkande priser.

               4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

                     (135)

                     Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 8

                        Sysselsättning och produktivitet

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Antal anställda

                                 3 620

                                 3 636

                                 3 661

                                 3 686

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    101

                                    102

                                 Produktivitet (i ton per anställd)

                                 194

                                 191

                                 189

                                 189

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    98

                                    97

                                    Källa: Klaganden.

                     (136)

                     Både sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin var stabila under skadeundersökningsperioden.

               4.4.2.4   Storleken på utjämningsbara subventioner och återhämtning från tidigare subvention eller dumpning

                     (137)

                     Eftersom kommissionen fortfarande håller på att undersöka vissa av subventionsordningarna är det i detta skede inte möjligt att fastställa den exakta storleken på subventioneringen. Att döma av det subventionsbelopp för vissa ordningar som fastställs ovan och den provisoriska subventionsmarginal som konstaterats kan dock subventioneringen inte anses vara försumbar.

                     (138)

                     Det har inte tidigare förekommit subventionering eller dumpning från Egypten, men den enda exporterande tillverkaren i Egypten är en del av ett företag som redan har konstaterats bedriva dumpning (och erhålla subventioner) i ett annat land (Kina). Jushi Group meddelade att man skulle bygga en fabrik i Egypten för att tillverka glasarmering för försäljning till EU-marknaden för att slippa betala de antidumpnings- och utjämningstullar som införts på dess export av glasarmering från Kina till EU. De uppgifter som anges ovan visar att importen från Egypten till låga priser började komma in på unionsmarknaden när anläggningen tagits i drift och att importen ökade snabbt under skadeundersökningsperioden.

                     (139)

                     Det förväntas således att Jushi Egypt använder sig av och kommer att använda sig av samma praxis som Jushi Group i Kina.

               4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

         4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priser

                     (140)

                     De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 9

                        Försäljningspriser i unionen

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (i euro/ton)

                                 1 167

                                 1 123

                                 1 139

                                 1 136

                                    Index

                                    100

                                    96

                                    98

                                    97

                                 Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

                                 1 035

                                 1 027

                                 1 086

                                 1 107

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    105

                                    107

                                    Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet.

                     (141)

                     Det vägda genomsnittliga försäljningspriset per enhet för unionstillverkarna som ingick i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder sjönk med 3 % under skadeundersökningsperioden.

                     (142)

                     Tillverkningskostnaden per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet steg dock med 7 % under skadeundersökningsperioden. Det står därför klart att priserna inte kunde höjas för att täcka ökningen av tillverkningskostnaden.

               4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

                     (143)

                     De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 10

                        Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

                                 55 351

                                 56 722

                                 57 703

                                 57 585

                                    Index

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                    Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet.

                     (144)

                     De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna ökade successivt under skadeundersökningsperioden.

               4.4.3.3   Lagerhållning

                     (145)

                     Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 11

                        Lager

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Utgående lager (i ton)

                                 80 078

                                 63 974

                                 86 975

                                 95 397

                                    Index

                                    100

                                    80

                                    109

                                    119

                                    Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet.

                     (146)

                     Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingick i urvalet steg under skadeundersökningsperioden och nådde sin högsta nivå under undersökningsperioden.

               4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

                     (147)

                     Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 12

                        Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

                                 12,6

                                 10

                                 7,4

                                 5,2

                                 Kassaflöde (i euro)

                                 99 824 451

                                 99 239 696

                                 24 615 552

                                 44 541 758

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    55

                                    45

                                 Investeringar (i euro)

                                 17 532 291

                                 34 598 499

                                 52 191 829

                                 42 018 578

                                    Index

                                    100

                                    197

                                    298

                                    240

                                 Räntabilitet (%)

                                 18

                                 15

                                 10

                                 7

                                    Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet.

                     (148)

                     Kommissionen fastställde lönsamheten för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten baseras på kostnaden för sålda varor.

                     (149)

                     Lönsamheten minskade betydligt under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt med sju procentenheter eller med mer än hälften.

                     (150)

                     Trots låga lönsamhetsnivåer genererade unionsindustrin ett positivt kassaflöde från rörelsen under hela skadeundersökningsperioden.

                     (151)

                     Unionsindustrin fortsatte att investera under hela skadeundersökningsperioden. Investeringarna ökade under skadeundersökningsperioden, vilket också förväntats eftersom det i glasarmeringsindustrin ständigt behöver göras investeringar för att återuppbygga ugnarna.

                     (152)

                     Räntabiliteten är vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten var låg, men positiv eftersom industrin var lönsam.

                     (153)

                     Unionsindustrins ekonomiska resultat vad gäller vinster under undersökningsperioden gjorde dock att den fick sämre kapitalanskaffningsförmåga.

               4.4.4   Slutsats beträffande skada

                     (154)

                     Under skadeundersökningsperioden ökade importen av glasarmering från Egypten snabbt med en tredubbling av volymerna. Detta bör ses mot bakgrund av den ökande förbrukningen i unionen, som lett till minskande marknadsandelar för unionsindustrin.

                     (155)

                     Framför allt är denna minskning av marknadsandelen medan förbrukningen i unionen ökar ett tydligt tecken på väsentlig skada. När förbrukningen i unionen ökar förväntas unionsindustrin kunna hålla sin marknadsandel på en stabil nivå och öka försäljningsvolymerna.

                     (156)

                     Tillverkningsvolymen förblev stabil, men försäljningsvolymen minskade och försäljningspriserna sjönk. Unionsindustrin kunde inte reagera på kostnadsökningarna med prisökningar, och därför minskade vinsterna från 12 % under 2016 till 5 % under undersökningsperioden, medan kostnaderna ökade.

                     (157)

                     Kommissionen noterar särskilt att unionsindustrin drabbades av en tydlig prisnedgång under skadeundersökningsperioden, eftersom importen från Egypten skedde till låga priser, vilket innebar att dess volym ökade kraftigt. Utan sådan import väntar sig kommissionen att unionsindustrin skulle kunna föra över sina kostnadsökningar till sina kunder.

                     (158)

                     Prisnedgången kunde också konstateras på grundval av utvecklingen för unionsindustrins tillverkningskostnad per enhet jämfört med dess försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i EU och importpriset på glasarmering från Egypten.

                     (159)

                     Kommissionen noterade till exempel att från 2016 till 2017 minskade unionstillverkarnas kostnader med 1 %, men att unionens försäljningspris sjönk med 4 % för att konkurrera med det sjunkande priset på import från Egypten (som sjönk med 8 %).

                     (160)

                     Från 2017 till 2018 ökade unionstillverkarnas kostnader med 6 %, men deras försäljningspriser kunde endast höjas med 2 %, eftersom priset på importen från Egypten fortsatte att sjunka.

                     (161)

                     Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden.

               5.   ORSAKSSAMBAND

         5.1   Verkningar av den subventionerade importen

                     (162)

                     Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden, mot bakgrund av den kraftigt minskade vinsten och minskningen av marknadsandelen. Denna negativa utveckling skedde mot bakgrund av en kraftigt ökande import från Egypten till allt lägre priser som underskred unionsindustrins priser, vilka utsattes för ytterligare pristryck.

                     (163)

                     Kommissionen noterar dessutom den bevisning som lagts fram i ärendet för att anläggningen i Egypten hade öppnats av Jushi China i det uttryckliga syftet att sälja glasarmering till unionsmarknaden för att slippa betala de tullar som tas ut på import direkt från Kina.

                     (164)

                     Kommissionen ansåg därför att den subventionerade importen av egyptisk glasarmering orsakat väsentlig skada för unionsindustrin.

               5.2   Andra kända faktorer

                     (165)

                     Kommissionen undersökte också om andra kända faktorer, enskilt eller sammantaget, kan försvaga det orsakssamband som fastställts mellan den subventionerade importen och den skada som preliminärt konstaterats föreligga, så att det inte längre skulle vara fråga om ett faktiskt och väsentligt samband.

               5.2.1   Import från tredjeländer

                     (166)

                     Utöver importen från Egypten hade importen från endast tre andra länder (Malaysia, Kina och Norge) en betydande marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 13

                        Import från tredjeländer

                                 Land

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Malaysia

                                 Volym (i ton)

                                 98 446

                                 111 373

                                 114 325

                                 102 896

                                    Index

                                    100

                                    113

                                    116

                                    105

                                 Marknadsandel (%)

                                 10

                                 11

                                 11

                                 10

                                 Genomsnittligt pris

                                 930

                                 941

                                 986

                                 976

                                 Kina

                                 Volym (i ton)

                                 79 374

                                 58 456

                                 50 177

                                 49 034

                                    Index

                                    100

                                    74

                                    63

                                    62

                                 Marknadsandel (%)

                                 8

                                 6

                                 5

                                 5

                                 Genomsnittligt pris

                                 1 068

                                 1 058

                                 1 022

                                 1 030

                                 Norge

                                 Volym (i ton)

                                 41 362

                                 43 006

                                 44 289

                                 44 160

                                    Index

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Marknadsandel (%)

                                 4

                                 4

                                 4

                                 4

                                 Genomsnittligt pris

                                 1 156

                                 1 126

                                 1 101

                                 1 094

                                 Alla övriga länder

                                 Volym (i ton)

                                 86 240

                                 85 548

                                 93 266

                                 93 626

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    108

                                    109

                                 Marknadsandel (%)

                                 9

                                 8

                                 9

                                 9

                                 Genomsnittligt pris

                                 1 199

                                 1 148

                                 1 104

                                 1 130

                                    Källa: Surveillance 2-databasen.

                     (167)

                     Importen från Kina omfattas redan av både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder, och marknadsandelen för denna import minskar, eftersom importörerna går över från glasarmering med ursprung i Kina till glasarmering med ursprung i Egypten från samma Jushi Group.

                     (168)

                     Importen från Malaysia hade en stabil marknadsandel under hela skadeundersökningsperioden. Det finns endast en anläggning i Malaysia, ägd av den japanska gruppen NEG, som också äger anläggningar i unionen. Denna anläggning exporterade endast huggen glasfiber till EU. Kommissionen jämförde priserna på huggen glasfiber från Malaysia med priserna på huggen glasfiber i unionen och konstaterade att Malaysia inte uppenbart underskred unionspriserna.

                     (169)

                     Importen från Norge hade en liten men stabil marknadsandel på 4 % under skadeundersökningsperioden, och denna import förs in i unionen till ett högt pris.

                     (170)

                     Importen från andra länder hade sammantaget en marknadsandel på 9 %, som var stabil under hela skadeundersökningsperioden. Inget av dessa andra länder kunde därför ha haft någon betydande inverkan på unionsindustrins resultat.

                     (171)

                     På grundval av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen att importen från andra länder inte hade någon inverkan på unionsindustrins situation under undersökningsperioden. Det råder framför allt inget samband mellan unionsindustrins försämrade resultat och de stabila marknadsandelarna för andra försörjningskällor.

               5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

                     (172)

                     Klaganden försåg kommissionen med följande exportuppgifter:

                        Tabell 14

                        Unionsindustrins exportresultat

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Undersökningsperioden

                                 Export-volym (i ton)

                                 49 370

                                 44 660

                                 38 704

                                 46 119

                                    Index

                                    100

                                    90

                                    78

                                    93

                                 Exportförsäljning i procent av EU:s försäljning

                                 8

                                 7

                                 6

                                 8

                                    Källa: Klaganden.

                     (173)

                     Unionsindustrins exportvolym var begränsad och förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Exporten överskred inte 8 % av industrins försäljning under något år under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabellen ovan.

                     (174)

                     Med tanke på exportförsäljningens begränsade andel av unionsindustrins totala försäljning och det faktum att den i praktiken var stabil under skadeundersökningsperioden, konstaterades det att unionsindustrins exportresultat inte hade bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

               5.3   Slutsats

                     (175)

                     Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen av glasarmering från Egypten orsakat väsentlig skada för unionsindustrin.

                     (176)

                     Kommissionen identifierade och bedömde andra faktorer som potentiellt skulle ha kunnat bidra till den skada som unionsindustrin lidit, till exempel import från andra tredjeländer och unionsindustrins exportresultat. Dessa andra faktorer konstaterades emellertid inte ha haft någon inverkan på unionsindustrins situation, vare sig enskilt eller tillsammans.

               6.   UNIONENS INTRESSE

                     (177)

                     I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kan fastslå att det inte ligger i unionens intresse att anta utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner i föreliggande fall, trots fastställandet av skadevållande subventionering. Kommissionen baserar fastställandet av unionens intresse på en analys av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och konsumenternas intressen.

                     (178)

                     Glasarmering är ett viktigt material i många användartillämpningar i EU.

                     (179)

                     Glasarmering används främst som råvara för att förstärka termoplastiska och värmehärdande hartser i industrin för tillverkning av kompositmaterial. Glasarmering står för mellan 10 % och 60 % av tillverkningskostnaderna för termoplastiska och värmehärdande hartser, beroende på den berörda slutprodukten. Unionens industri i senare led använder sedan dessa hartser i en mängd olika tillämpningar. Unionsindustrin tillhandahöll marknadsinformation som visade att ungefär hälften av dess försäljning går till tillverkningen av termoplast.

                     (180)

                     Glasarmering används också som den viktigaste råvaran för att tillverka glasfibermaterial. Det utgör en betydande kostnad för insatsvarorna vid tillverkning av glasfibermaterial (upp till 70 %). Kommissionen noterar att det pågår antidumpnings- och antisubventionsundersökningar avseende import av glasfibermaterial med ursprung i Folkrepubliken Kina och Egypten (14). Hittills har inga åtgärder vidtagits inom ramen för dessa undersökningar.

                     (181)

                     Unionsindustrins marknadsinformation visade att för närvarande går upp till 20 % av den glasarmering som tillverkas av unionsindustrin till tillverkning av glasfibermaterial. Industrins marknadsinformation visade dock också att en större andel av all kinesisk import, och även import från andra länder, används för att tillverka glasfibermaterial.

                     (182)

                     För att bedöma unionens intresse har kommissionen analyserat situationen för unionsindustrin, som har ett mycket högt kapacitetsutnyttjande och därför på kort sikt inte skulle kunna reagera på kraftiga marknadssignaler, liksom eventuella andra försörjningskällor som inte påverkas av gällande åtgärder. Denna analys utvecklas i skälen 154, 170 och 176.

               6.1   Unionsindustrins intresse

                     (183)

                     Kommissionen har konstaterat att unionsindustrin lider väsentlig skada och att denna skada orsakas av importen av glasarmering från Egypten.

                     (184)

                     Kommissionen noterar att industrin har ett mycket högt kapacitetsutnyttjande, vilket begränsar möjligheterna att ytterligare öka utbudet. Införandet av åtgärder mot Egypten bör dock göra det möjligt för industrin att installera den ytterligare kapacitet som den behöver för att försörja unionsmarknaden.

                     (185)

                     Såsom kommissionen konstaterade i den tidigare undersökningen av import av glasarmering från Kina gör införandet av åtgärder mot illojal import att industrin kan investera i kapacitetsökningar (15).

                     (186)

                     Mot bakgrund av att det konstaterats att unionsindustrin lider väsentlig skada och att denna väsentliga skada orsakas av den subventionerade importen från Egypten, drog kommissionen därför preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.

               6.2   Icke-närstående importörers intresse

                     (187)

                     De importörer som var samarbetsvilliga i undersökningen motsatte sig införandet av åtgärder, eftersom det skulle begränsa källorna till den glasarmering som förs in på marknaden. De tog också upp frågan om att certifiera nya källor för glasarmering och komplexiteten i detta, och vissa av deras kunder insisterar fortfarande på import från Kina – med betald tull – eftersom det berörda företaget är certifierat för att användas av deras kunder.

                     (188)

                     Kommissionen noterade att importörerna fortsatte att importera från Kina även med tullar som är högre än de som kommer att införas på import från egyptiska källor. En eventuell tull på import från Egypten av glasarmering skulle därför inte nödvändigtvis stoppa importen till unionen.

                     (189)

                     Certifiering av källor till glasarmering är helt klart en fråga för vissa användare av glasarmering, men i många sektorer är certifiering inte någon fråga, och när det är nödvändigt kan vi se att importen fortsätter med betalning av tullar. Införandet av tullar på certifierad import kommer naturligtvis att öka användarnas kostnader, men det finns inget i ärendet som visar att denna ökning inte kan överföras till slutkonsumenten, som själv har begärt den specifika glasarmeringen från just den aktuella leverantören.

                     (190)

                     Kommissionen besökte två importörer av glasarmering som importerade från olika källor världen över och sedan sålde produkten vidare utan bearbetning. För en importör utgjorde glasarmering en mycket liten del av verksamheten (mindre än 1 %) och därför skulle tullar på import från Egypten ha en försumbar effekt på importörens resultat.

                     (191)

                     För den andra importören utgjorde glasarmering en större del av verksamheten med mycket små vinstmarginaler. Med tanke på de mycket små marginalerna skulle eventuella prisökningar därför kunna leda till eventuella förluster för denna importör, om prisökningen inte kan överföras till kunderna. Denna importör stod dock inför detta problem tidigare, när kommissionen införde högre tullar på import av glasarmering från Kina.

                     (192)

                     Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av tullar inte skulle ligga i importörernas intresse, eftersom det skulle öka deras kostnader.

               6.3   Användarnas intresse

                     (193)

                     Flera berörda parter gav sig till känna och framförde sina synpunkter på användarintresset när det gäller införandet av åtgärder inom undersökningen, främst genom standardbrev som inte innehöll någon bevisning för påståendena.

                     (194)

                     Vissa berörda parter skickade ett standardbrev som gav stöd för åtgärderna, för att behålla unionsindustrin som leverantör, medan andra användare skickade ett standardbrev där de motsatte sig åtgärderna, för att hålla nere kostnaderna. Dessa standardbrev visade sig komma från distributörer av glasarmering i EU eller från unionsindustrins leverantörer

                     (195)

                     Kommissionen mottog dock inlagor från användare av glasarmering i unionen, som uttryckte sina synpunkter på undersökningen.

                     (196)

                     En grupp användare, som önskade vara anonym för att skydda sig mot risken för negativa konsekvenser för affärsförbindelserna, genomförde ett hörande med kommissionen och framförde uppfattningen att åtgärder inte skulle ligga i unionens intresse.

                     (197)

                     I samband med inspektionen av användarna noterade kommissionen frågan om certifiering av viss glasarmering som tillverkas i vissa fabriker. Användarna konstaterade att vissa användare måste använda en särskild glasarmering från en viss fabrik, oavsett om tull tas ut eller inte.

                     (198)

                     Om åtgärder införs med avseende på glasarmering från Egypten, och användarna måste använda denna glasarmering för sin vidare bearbetning, kommer de att få en kostnadsökning som de kanske inte kan överföra till sina kunder.

                     (199)

                     Gruppen anonyma användare konstaterade att glasfiber är en viktig beståndsdel med kritisk betydelse för kvaliteten och att de nuvarande kvalitetssystemen, till exempel för termoplaster för bilindustrin, skulle kräva ett förfarande för omcertifiering om användaren skulle byta leverantör.

                     (200)

                     Samma grupp noterade också att även om en användare har olika leverantörer, skulle den fortfarande använda en viss leverantör för en specifik sammansättning.

                     (201)

                     Kunderna till de användare som tillverkar andra typer av termoplast är mindre känsliga när det gäller källan till råvaran, eftersom glasarmeringen blandas med harts och förstärker termoplasten, i stället för att vara relativt oförändrad som vid tillverkning av glasfibermaterial.

                     (202)

                     Även om glasarmering utgör upp till 60 % av tillverkningskostnaden finns det, utan att några åtgärder införs, andra källor till glasarmering att tillgå, närmare bestämt Malaysia och Norge. Med tanke på den prisökning som åtgärderna skulle medföra var dock den användare som inspekterades emot införandet av åtgärder. Alla användare av termoplaster som yttrade sig motsatte sig införandet av åtgärder.

                     (203)

                     De användare som tillverkar glasfibermaterial befinner sig i en helt annan situation, eftersom glasarmering är råvaran för tillverkning av glasfibermaterial. Kommissionen besökte en tillverkare av glasfibermaterial och en användare av glasarmering, som bad att få vara anonyma i denna undersökning. De motsatte sig åtgärder eftersom råvarupriserna steg med 10 %, när tullar infördes på glasarmering från Kina, utan att denna prisökning kunde överföras till kunderna.

                     (204)

                     Fyra tillverkare av glasfibermaterial som yttrade sig motsatte sig införandet av åtgärder. Kommissionen noterar dock att en av de unionstillverkare av glasarmering som ingick i urvalet, Owens Corning, är en integrerad tillverkare som även tillverkar glasfibermaterial i unionen. Denna grupp är positiv till åtgärder när det gäller både glasarmering och glasfibermaterial som importeras från Egypten.

                     (205)

                     Kommissionen mottog dock också inlagor från ytterligare två tillverkare av glasfibermaterial som stödde åtgärder med avseende på glasarmering från Egypten, i syfte att skydda hela värdekedjan i Europa och även främja forskning och utveckling.

                     (206)

                     Slutsatsen för användarna är att åtgärder inte ligger i deras intresse eftersom åtgärderna skulle öka deras kostnader, då glasarmering är den viktigaste råvaran i deras färdiga produkt. Åtgärder skulle dock vara av intresse för de integrerade grupper som använder sin egentillverkade glasarmering.

                     (207)

                     Mot bakgrund av de alternativa tillgängliga försörjningskällor som inte omfattas av åtgärder och det faktum att en integrerad användare var positiv till åtgärder och eftersom det inte finns något som tydligt visar att de ytterligare kostnaderna till följd av åtgärder på import från Egypten inte kan absorberas av användarna, drog kommissionen slutsatsen att de negativa konsekvenserna för användarna inte tydligt visade att det inte ligger i unionens intresse att tillämpa åtgärderna.

               6.4   Subventioners handelssnedvridande effekter/återställande av effektiv konkurrens

                     (208)

                     Enligt artikel 31.1 i grundförordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas behovet att undanröja en snedvridning av handeln som följer av skadlig subventionering och behovet att återställa en effektiv konkurrens.

                     (209)

                     Undersökningen har fastställt att Jushi Egypt säljer betydande kvantiteter subventionerad glasarmering till konstlat låga priser på unionsmarknaden. Om denna situation fortgår kommer Jushi Egypt att behålla sin orättvisa konkurrensfördel och ytterligare försvaga unionsindustrins redan utsatta situation. Av detta följer att den subventionerade importen från Egypten kommer att öka sin snedvridande inverkan på handeln och fortsätta att förhindra konkurrens på lika villkor med unionsindustrin.

               6.5   Slutsats om unionens intresse

                     (210)

                     Det ligger helt klart i unionsindustrins intresse att åtgärder vidtas. Det rör sig om en begränsad negativ inverkan på importörer och användare, särskilt tillverkare av glasfibermaterial, som är den mest sårbara gruppen, med tanke på den stora andel av deras tillverkningskostnader som glasarmering utgör.

                     (211)

                     Kommissionen noterar dock att andra källor till glasarmering finns tillgängliga utan att några åtgärder införs. Kommissionen noterar också unionsindustrins omfattande innovation under de senaste åren och det faktum att unionstillverkarna samarbetar med sina användare för att tillverka den produkt de behöver enligt sina egna specifikationer. Sådan innovation skulle äventyras om skadan fortsätter.

                     (212)

                     Kommissionen noterade synpunkterna på certifierings- och godkännandeförfaranden, men införandet av åtgärder syftar till att skapa lika villkor för alla aktörer, och därför kan användare fortsätta att importera certifierad eller godkänd glasarmering från Egypten genom att betala ett rättvist marknadspris.

                     (213)

                     På grundval av ovanstående drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner på import av glasarmering med ursprung i Egypten.

               7.   PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

                     (214)

                     Mot bakgrund av kommissionens slutsatser om subventionering, väsentlig skada, orsakssammanband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen, bör en provisorisk utjämningstull införas på import av glasarmering med ursprung i Egypten.

               7.1   Provisoriska åtgärder

                     (215)

                     Provisoriska utjämningsåtgärder bör införas för import av glasarmering med ursprung i Egypten, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen, som anger att den provisoriska tullen ska motsvara det sammanlagda beloppet av den provisoriskt fastställda utjämningsbara subventionen.

                     (216)

                     Mot bakgrund av ovanstående föreslås följande provisoriska utjämningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

                        Tabell 15

                        Provisoriska tullsatser

                                 Företag

                                 Provisorisk utjämningstull

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Alla övriga företag

                                 8,7 %

                     (217)

                     Den individuella företagsspecifika utjämningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under denna undersökning för den enda exporterande tillverkaren. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet tillverkad av den angivna juridiska personen.

                     (218)

                     Import av den berörda produkten tillverkad av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. Denna import bör inte omfattas av en individuell utjämningstullsats.

                     (219)

                     Företaget får begära att den individuella utjämningstullsatsen ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar sitt namn. En sådan begäran ska ställas till kommissionen (16). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

               8.   REGISTRERING

                     (220)

                     Såsom anges i skäl 9 lät kommissionen importen av glasarmering vara föremål för registrering under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand enligt kraven i artikel 24.5a i grundförordningen genom att offentliggöra registreringsförordningen.

                     (221)

                     I enlighet med registreringsförordningen registrerades endast import under treveckorsperioden för utlämnande av uppgifter på förhand. Registreringen kommer att upphöra när denna förordning träder i kraft.

                     (222)

                     Det har i detta skede av förfarandet inte fattats något beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antisubventionsåtgärderna. Ett sådant beslut kommer att fattas i det slutliga skedet.

               9.   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

                     (223)

                     I enlighet med artikel 29a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten genom GD Handels webbplats.

                     (224)

                     De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem.

                     (225)

                     Kommissionen mottog synpunkter från Jushi Egypt. Synpunkterna gällde dock inte beräkningens korrekthet. Den provisoriska utjämningstullen ändras således inte.

               10.   SLUTBESTÄMMELSER

                     (226)

                     Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

                     (227)

                     Undersökningsresultaten avseende införandet av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1

               1.   En provisorisk utjämningstull införs härmed på import av huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-nummer 7019120022, 7019120025, 7019120026 och 7019120039) med ursprung i Egypten.

               2.   Följande provisoriska utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

                           Företag

                           Provisorisk utjämningstull

                           Taric-tilläggsnummer

                           Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                           8,7 %

                           C540

                           Alla övriga företag

                           8,7 %

                           C999

               3.   Övergången till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

               4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

            Artikel 2

               1.   Berörda parter ska inkomma med skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

               2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

               3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska behandla en begäran som inkommer efter denna tidsfrist och får i förekommande fall besluta att godta en sådan begäran.

            Artikel 3

               1.   Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2020/199.

               2.   Uppgifter som insamlats avseende produkter som införts i unionen för förbrukning högst tre veckor före dagen för denna förordnings ikraftträdande ska bevaras till dess att eventuella slutgiltiga åtgärder har trätt i kraft eller till dess att detta förfarande har avslutats.

            Artikel 4
            Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2020.

                  På kommissionens vägnar

               Ursula VON DER LEYEN

                  Ordförande

            (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

            (2)  EUT C 192, 7.6.2019, s. 30.

            (3)  EUT C 151, 3.5.2019, s. 4.

            (4)  EUT C 48, 12.2.2020, s. 18.

            (5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/199 av den 13 februari 2020 om registrering av import av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten (EUT L 42, 14.2.2020, s. 10).

            (6)  Företag A begärde att få vara anonymt eftersom det skulle utsätta sig för en betydande risk för kommersiella motåtgärder om vissa tillverkare skulle uppfatta det som att företaget agerar på ett sätt som strider mot deras intressen.

            (7)  Se Arabrepubliken Egyptens presidentdekret nr (35) av den 15 februari 2003.

            (8)  Arabrepubliken Egyptens presidentdekret nr 330 från 2015 om upprättandet av Suezkanalens ekonomiska zon av den 19 augusti 2015.

            (9)  I juli 2016 ersatte Egypten den allmänna omsättningsskatten med moms. Även om det finns vissa skillnader mellan de båda skatteordningarna, gjorde de båda ordningarna det möjligt för tillverkare av varor att dra av den skatt som tidigare betalats och på så sätt ackumulera tillgodohavanden när det skattebelopp som betalats överstiger den skatt som tas ut av kunderna; detta gäller särskilt exportinriktade företag.

            (10)  Artikel 22 i lag nr 67 från 2016.

            (11)  De flesta av fordringarna när det gäller moms/annan indirekt skatt enligt årsredovisningarna för 2016–2018 avser utländska inköp inom ramen för ordningen för allmän omsättningsskatt på 10 %, som gällde fram till juli 2016.

            (12)  Flera internationella publikationer i skattefrågor bekräftar att det är mycket besvärligt att erhålla återbetalning av moms som betalats i förskott i Egypten (LINK). Enligt Världsbankens rapport Doing Business in Egypt 2020 rankas Egypten på 156:e plats av 190 i skattefrågor.

            (13)  Databas för specifika produkter som övervakas och som importeras till unionens tullområde, vilken förvaltas av generaldirektoratet för skatter och tullunionen.

            (14)  Antidumpningsförfarande offentliggjort (EUT C 68, 21.2.2019, s. 29), antisubventionsförfarande offentliggjort (EUT C 167, 16.5.2019, s. 11).

            (15)  Skäl 149 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/724 (EUT L 107, 25.4.2017, s. 4).

            (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Byssel, Belgien.