title: Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1243/2010 av den 20 december 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina tillverkade av Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd.

text:
               22.12.2010

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 338/22

         RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1243/2010
   av den 20 december 2010
   om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina tillverkade av Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd.
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,
   med beaktande av Europeiska kommissionens förslag efter att ha hört rådgivande kommittén, och
   av följande skäl:
   A.   FÖRFARANDE

   1.   Gällande bestämmelser

               (1)

               Efter en antidumpningsundersökning av import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) och Ukraina (nedan kallat den första undersökningen), infördes antidumpningsåtgärder genom rådets förordning (EG) nr 452/2007 av den 23 april 2007 (2). Den förordningen trädde i kraft den 27 april 2007.

               (2)

               Det erinras om att den slutgiltiga antidumpningstullen på strykbrädor tillverkade av den kinesiske exporterande tillverkaren Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (nedan kallad Since Hardware) var 0 % medan den varierade mellan 18,1 % och 38,1 % för andra kinesiska exporterande tillverkare. Efter en interimsöversyn ökades dessa tullar till upp till 42,3 % enligt rådets genomförandeförordning (EU) nr 270/2010 av den 29 mars 2010 om ändring av förordning (EG) nr 452/2007. (3)

         2.   Inledande av det aktuella förfarandet

               (3)

               Den 2 oktober 2009 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
                   (4) (nedan kallat tillkännagivande om inledande) att den inlett en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen om import till unionen av strykbrädor med ursprung i Kina, begränsad till Since Hardware. I tillkännagivandet om inledande meddelande kommissionen också att en översyn i enlighet med artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1515/2001 inletts (nedan kallad översyn enligt förordning (EG) nr 1515/2001) för att möjliggöra eventuella nödvändiga ändringar av förordning (EG) nr 452/2007 mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan med rubriken Mexiko-slutliga antidumpningsåtgärder på nötkött och ris (AB-2005-6) (5) (nedan kallad rapporten från WTO:s överprövningsorgan).

               (4)

               Antidumpningsundersökningen inleddes efter ett klagomål som lämnades in den 20 augusti 2009 av tre unionstillverkare, Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A. och Vale Mill (Rochdale) Ltd. (nedan kallade klagandena), företrädare för en betydande del av unionens samlade produktion av styrkbrädor.

               (5)

               Det erinras om att en ny antidumpningsundersökning grundad på artikel 5 i grundförordningen inleddes mot Since Hardware i stället för en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan. I den rapporten fastställs i punkterna 305 och 306 att en exporterande tillverkare som i en ursprunglig undersökning inte anses bidra till dumpning ska undantas från den slutgiltiga åtgärd som införs till följd av en sådan undersökning och inte heller kan bli föremål för administrativa undersökningar eller undersökningar av ändrade omständigheter.

               (6)

               Since Hardware angav att kommissionen inte kunde inleda en ny antidumpningsundersökning grundad på artikel 5 i grundförordningen mot ett företag, eftersom det skulle strida mot den allmänna principen i artikel VI i Gatt-avtalet och WTO:s antidumpningsavtal (WTO ADA) samt mot den i grundförordningen, att antidumpningsförfaranden ska riktas mot import från länder och inte från enskilda företag. Since Hardware hävdade särskilt att kommissionen bröt mot artiklarna 9.3 och 11.6 i grundförordningen genom att inleda en antidumpningsundersökning grundad på artikel 5 i stället för artikel 11.3 i grundförordningen. Since Hardware hävdade också att eftersom WTO:s regler saknar direkt effekt i unionens rättsordning kan kommissionen inte besluta att bortse från ovanstående bestämmelser i grundförordningen för att automatiskt tillämpa ett WTO-avgörande, utan att rådet först ändrar grundförordningen.

               (7)

               I detta avseende medges att antidumpningsförfaranden normalt inleds mot import från ett land och inte från enskilda företag. Det aktuella fallet utgör dock ett undantag från ovanstående regel mot bakgrund av följande speciella omständigheter. I rapporten från WTO:s överprövningsorgan klargjordes i punkterna 216–218 att artikel 5.8 i WTO ADA kräver att en undersökande myndighet avslutar undersökningen av en exportör om det i en ursprunglig undersökning framgår att denne inte har en dumpningsmarginal över miniminivån och, i punkt 305, att exportören därmed ska undantas från slutgiltiga antidumpningsåtgärder och inte kan bli föremål för administrativa undersökningar eller undersökningar av ändrade omständigheter. Det är sant att avsaknaden av direkt effekt av WTO:s regler innebär att lagligheten i de åtgärder som unionens institutioner (nedan kallade institutionerna) har antagit normalt inte kan granskas mot bakgrund av WTO- avtalen. I detta särskilda fall innebär detta dock inte att institutionerna måste bortse från WTO:s regler och i synnerhet rapporten från WTO:s överprövningsorgan. Förordning (EG) nr 1515/2001 antogs särskilt i syfte att göra det möjligt för institutionerna att sörja för att en åtgärd som har vidtagits i enlighet med grundförordningen överensstämmer med reglerna i en rapport som antagits av tvistelösningsorganet, såsom nämns i skäl 4 i förordning (EG) nr 1515/2001 utan att först ändra grundförordningen. Enligt förordning (EG) nr 1515/2001 kan institutionerna alltså formellt utesluta exportörer som enligt en tidigare ursprunglig undersökning inte har ansetts dumpa, från tillämpningsområdet för den förordning som antogs i slutet av den undersökningen. I detta syfte inleddes översynen av förordning (EG) nr 452/2007 i enlighet med förordning (EG) nr 1515/2001.

               (8)

               Dessutom utesluter inte någon av bestämmelserna i grundförordningen att en ny antidumpningsundersökning, grundad på artikel 5 i grundförordningen, inleds mot ett företag. Uninonens rättsakter ska så långt möjligt tolkas mot bakgrund av internationell rätt, i synnerhet när dessa rättsakter syftar till att genomföra ett internationellt avtal som unionen har ingått. Å ena sidan gör WTO:s antidumpningsavtal det möjligt för medlemmar i WTO att införa tullar för att motverka skadlig dumpning, men å andra sidan har överprövningsorganet i rapporten från WTO:s överprövningsorgan, tolkat avtalet som att det inte tillåter undersökningar av företag som enligt ursprungliga undersökningar inte har bidragit till dumping, och därför måste grundförordningen tolkas som att den tillåter unionen att inleda en undersökning grundad på artikel 5 i grundförordningen i ett fall som detta.

               (9)

               Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2010 av den 20 december 2010 (6) Since Hardware undantogs från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 453/2007.

               (10)

               Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i det här fallet, var det därför lagligt att inleda en antidumpningsundersökning mot Since Hardware, med stöd av artikel 5 i grundförordningen.

         3.   Berörda parter

               (11)

               Kommissionen underrättade officiellt Since Hardware, importörerna, kända berörda unionstillverkare, företrädare för det berörda landet och tillverkare i potentiellt jämförbara länder om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

               (12)

               För att Since Hardware, om företaget så önskade, skulle kunna ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sände kommissionen ett ansökningsformulär till den exporterande tillverkaren. Kommissionen skickade också ett frågeformulär till Since Hardware. Den exporterande tillverkaren lämnade in en ansökan om marknadsekonomisk status och individuell behandling och svarade på frågeformuläret.

               (13)

               Eftersom antalet unionstillverkare var stort förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för att fastställa bidraget till skadan enligt artikel 17 i grundförordningen. Fem unionstillverkare anmälde sig och lämnade de begärda uppgifterna för stickprovsförfarandet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

               (14)

               Av ovanstående fem unionstillverkare var det bara de tre klagandena som ingick i unionsindustrin i den första undersökningen. Med tanke på de särskilda omständigheterna i detta fall, såsom de beskrivs i skälen 57–60, beslutades att frågeformulär endast skulle sändas till dessa tre unionstillverkare medan de andra två uppmanades att lämna eventuella ytterligare kommentarer som kommissionen skulle kunna ha nytta av för att utröna om importen av produkter tillverkade av Since Hardware har vållat unionsindustrin skada. Alla tre unionstillverkarna lämnade in ifyllda frågeformulär. De andra två unionstillverkarna lämnade inga ytterligare kommentarer till förfarandet.

               (15)

               Kommission sände också frågeformulär till alla kända tillverkare i potentiellt jämförbara länder och till alla kända berörda importörer som inte har någon relation med Since Hardware. Vad gäller icke-närstående importörer i unionen, var det från början två företag som samarbetade i undersökningen. Ett av dem kunde dock inte fortsätta samarbetet. Den andra importören var samma företag som en av de icke-klagande unionstillverkarna. Detta företag lämnade in svar på importörernas frågeblad. Dessutom samarbetade en branschorganisation i undersökningen och lämnade kommentarer.

               (16)

               Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att bedöma marknadsekonomisk status och fastställa dumpning, bidrag till skada och unionens intresse. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos Since Hardware i Guangzhou i Kina och hos Vale Mill (Rochdale) Ltd. i Förenade kungariket.

               (17)

               Kommissionen informerade berörda parter om att den med hänsyn till den komplicerade rättsliga bakgrunden till denna undersökning (se skäl 3 och följande), inte ansåg det lämpligt att vidta några provisoriska åtgärder i det här fallet utan i stället fortsätta undersökningen. Ingen part gjorde några invändningar.

               (18)

               De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheterna och övervägandena utifrån vilka kommissionen avsåg att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull och de gavs tillfälle att yttra sig. Parternas skriftliga synpunkter togs i beaktande, och undersökningsresultaten har när det varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa.

         4.   Undersökningsperiod

               (19)

               Undersökningen av dumpning och prisunderskridande omfattade perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP). Undersökningen av importvolymer från Since Hardware som är av betydelse för bedömningen av (bidrag till) skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). På grund av de särskilda omständigheterna i det här fallet – nämligen att en annan ursprunglig undersökning av samma produkt och samma tredje land genomfördes för bara några år sedan – och på grund av att de tullar som den undersökningen ledde fram till fortfarande gäller, kommer hänvisningar i skadeanalysen att göras till skadeundersökningsperioden i den tidigare undersökningen (nedan kallad undersökningsperioden i den första undersökningen).

         B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   1.   Berörd produkt

               (20)

               Den produkt som berörs är strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina som tillverkats av Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd (nedan kallad den berörda produkten), för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00.

               (21)

               Undersökningen visade att det finns olika typer av strykbrädor, vilka huvudsakligen skiljer sig åt i fråga om konstruktion, storlek, tillverkningsmaterial och tillbehör. Alla typer har dock samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden.

               (22)

               Den exporterande tillverkaren hävdar att strykbrädors väsentliga delar inte ska omfattas av undersökningen eftersom strykbrädor och väsentliga delar (t.ex. ben, brädor och strykjärnsställ) inte utgör en enda produkt och därför inte kan vara en del av samma produkt i en enda undersökning. Detta argument bekräftades inte i undersökningen. I denna undersökning framkom att väsentliga delar av strykbrädor ska omfattas eftersom ben, brädor och strykjärnsställ avgör egenskaperna för slutprodukten och inte kan ha någon annan slutanvändning än att utgöra en del av slutprodukten (dvs. strykbrädan) och som sådan utgör de inte enskilda produkter. Detta överensstämmer med ett antal andra undersökningar där slutprodukter och väsentliga delar betraktades som en enda produkt. Precis som i den första undersökningen betraktas därmed alla befintliga typer av strykbrädor och väsentliga delar som en enda produkt i denna undersökning.

         2.   Likadan produkt

               (23)

               Inga skillnader kunde påträffas mellan den berörda produkten och de strykbrädor och väsentliga delar som tillverkades av klagandena och andra samarbetande unionstillverkare och som säljs på unionens marknad. Unionen användes också som jämförbart land. De har båda samma fysiska egenskaper och användningsområden och är utbytbara med varandra.

               (24)

               Strykbrädor och väsentliga delar som tillverkas och säljs i unionen och den berörda produkten betraktas därmed som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         C.   DUMPNING

   1.   Marknadsekonomisk status

               (25)

               Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina ska normalvärdet enligt artikel 2.7 b i grundförordningen bestämmas i enlighet med artikel 2.1–2.6 för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall det visas att marknadsekonomiska förhållanden råder för tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier kan sammanfattas på följande sätt:

                           —

                           Företagens beslut fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärdena.

                           —

                           Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.

                           —

                           Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

                           —

                           Det finns lagstiftning om konkurser och om ägande vilken garanterar stabilitet och rättssäkerhet.

                           —

                           Valutaomräkning sker till marknadskurser.

               (26)

               Since Hardware begärde i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen marknadsekonomisk status och uppmanades att fylla i ansökningar om sådan status.

               (27)

               Undersökningen visade att Since Hardware inte uppfyllde det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c första strecksatsen (kriterium 1) i grundförordningen vad gäller kostnad för viktigare insatsvaror. Undersökningen visade vidare att Since Hardware inte uppfyllde det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c andra strecksatsen (kriterium 2) i grundförordningen. De främsta resultaten för marknadsekonomisk status anges nedan.

               (28)

               Vad gäller kriterium 1, dvs. att företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och att dess kostnader återspeglar marknadsvärden, noteras att Since Hardware hävdade att man börjat köpa in de viktigaste råvarorna (stålprodukter) på den kinesiska hemmamarknaden, till skillnad från under undersökningsperioden för den första undersökningen, då Since Hardware importerade dessa råvaror. Därför undersöktes om den kinesiska hemmamarknaden för råvarorna kunde anses återspegla marknadsvärden.

               (29)

               Det konstaterades efter den första undersökningsperioden, dvs. efter 2005, att staten infört exportbegränsningar på flera stålprodukter, inbegripet de viktigaste insatsvarorna för tillverkning av strykbrädor, nämligen stålplåt, stålrör och ståltråd. Det bör påpekas att kostnaden för dessa insatsvaror utgör en avsevärd del av de totala råvarukostnaderna för den berörda produkten. Införandet av exportavgifter minskade incitamentet att exportera och ökade därigenom de tillgängliga volymerna på hemmamarknaden, vilket i sin tur ledde till lägre priser. I juni 2009 (i slutet av undersökningsperioden) tycks den kinesiska politiken när det gäller stålsektorn ha ändrats igen: exportskatten avskaffades och en ny momsrabatt på stålprodukter har infördes, vilket skapar ett gynnsammare klimat för export. Den nya politiken, som innebär att export inte längre motverkas, sammanfaller med fallande priser på stål på andra världsmarknader och med justeringen av priserna på den kinesiska hemmamarknaden efter internationella priser, vilket innebär att det inte finns någon risk för ökade priser på hemmamarknaden. Dessa upprepade förändringar i skatte- och momssystemet för stålexport gjordes uppenbarligen för att reglera den kinesiska hemmamarknaden för stål och dess priser. Staten hade därmed fortsatt stort inflytande över hemmamarknaden för stål. Stålpriserna i Kina för dessa speciella råvaror följer således inte fritt världsmarknadstrenderna.

               (30)

               Många undersökningar och rapporter och även offentligt tillgängliga redovisningar från ett antal stålproducenter (7) bekräftar också att den kinesiska staten aktivt stöder utvecklingen av stålsektorn i Kina.

               (31)

               Därför låg stålpriserna på den kinesiska hemmamarknaden under första hälften av undersökningsperioden långt under priserna på andra stora marknader, bl.a. stålpriserna i Nordamerika och Nordeuropa (8), och dessa prisskillnader kan inte förklaras av någon konkurrensfördel i stålproduktionen. Under den andra hälften av undersökningsperioden föll världsmarknadspriset på stål avsevärt i Europa och Nordamerika medan priserna på den kinesiska hemmamarknaden föll i mycket lägre grad. Skillnaderna mellan kinesiska och internationella stålpriser försvann praktiskt taget i slutet av undersökningsperioden. De åtgärder som den kinesiska regeringen vidtog för att reglera den kinesiska stålmarknaden har dock främst lett till en situation där priserna på råvaror fortfarande påverkas av statligt inflytande, vilket har direkt inflytande på företagens beslut att köpa råvaror.

               (32)

               Eftersom Since Hardware köpte sina råvaror på den kinesiska hemmamarknaden under den här undersökningsperioden, gynnades företaget av dessa konstlat låga och snedvridna stålpriser under undersökningsperioden.

               (33)

               Därför konstaterades att Since Hardwares viktigaste insatsvaror inte väsentligen återspeglar marknadsvärden. Således drogs slutsatsen att Since Hardware inte har visat att det uppfyller första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen och att företaget av den anledningen inte kan beviljas marknadsekonomisk status.

               (34)

               Dessutom kunde företaget inte uppvisa att det hade en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med IAS och som tillämpas för alla ändamål, eftersom räkenskaperna och framför allt kapitalkontrollrapporten saknade en viktig transaktion som ägde rum under undersökningsperioden. Revisorerna kommenterade inte denna stora transaktion. Dessutom påträffades en bokföring av ett stort belopp som inte följde principen om korrekt redovisning av konton enligt IAS. Revisorn kommenterade inte heller detta. Slutsatsen blev därför att företaget inte heller har visat att det uppfyller kriterium 2 i artikel 2.7 c i grundförordningen.

               (35)

               Since Hardware, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin gavs möjlighet att lämna synpunkter på ovannämnda undersökningsresultat. Synpunkter inkom från Since Hardware och unionsindustrin.

               (36)

               Since Hardware framför tre huvudargument till resultatet av undersökningen av marknadsekonomisk status. För det första framfördes att beslutet fattats efter det att kommissionen hade begärt och fått företagets inhemska försäljning och kostnader, vilket skulle strida mot artikel 2.7 c andra stycket i grundförordningen. För det andra hävdade Since Hardware, även om man höll med om utvecklingen av stålpriserna i sig, att de kinesiska råvarupriserna fortfarande låg i nivå med priser i andra länder och att priset som Since Hardware betalade på den kinesiska marknaden var högre än priset på många stålmarknader i länder med marknadsekonomi världen över. I detta sammanhang ifrågasatte också företaget det relevanta i de nordeuropeiska och nordamerikanska stålpriser som jämförelsen gjordes med. Since Hardware sade också att det fanns priser på andra marknader, exempelvis turkiska och ukrainska exportpriser, som låg lägre än priserna på den kinesiska hemmamarknaden. För det tredje framförde Since Hardware att marknadsekonomisk status inte kan nekas ett företag som är aktivt inom en bransch (strykbrädor) på grund av faktorer som hänför sig till endast en annan bransch (stål) och att kommissionen inte kan kompensera subventioner tidigare i produktionskedjan genom att avslå en begäran om marknadsekonomisk status senare i produktionskedjan. Dessutom hävdade Since Hardware att det var en orimlig bevisbörda att kräva att ett litet styrkbrädsföretag ska lämna bevis på att den kinesiska stålindustrin inte är subventionerad.

               (37)

               Vad gäller det första argumentet från Since Hardware, noteras att i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen, ska ett beslut om huruvida Since Hardware uppfyller de fem relevanta kriterierna fattas och det ska förbli gällande under hela undersökningen. Eftersom denna undersökning är begränsad till en enda exporterande tillverkare kontrollerade kommissionen begäran om marknadsekonomisk status och svaret på frågeformuläret om antidumpning på samma gång, inom ramen för samma undersökning på plats. Begäran om marknadsekonomisk status undersöktes på egna grunder och utan hänsyn till vilka effekter det skulle kunna få på beräkningen av dumpningsmarginalen. Några detaljerade dumpningsberäkningar kunde inte göras för Since Hardware innan beslutet om marknadsekonomisk status hade fattats, på grund av att det saknades uppgifter från ett lämpligt land med marknadsekonomi. Därmed förelåg ingen överträdelse av artikel 2.7 c i grundförordningen.

               (38)

               Vad gäller det andra kravet från Since Hardware visade undersökningen att även om prisskillnaden minskade under andra hälften av undersökningsperioden och praktiskt taget försvann i slutet av undersökningsperioden, vidhålles att även denna justering av de kinesiska priserna i förhållande till de internationella marknadspriserna var ett resultat av statligt inflytande. Under 2009, när priserna på de internationella stålmarknaderna hade rasat på grund av den finansiella och ekonomiska krisen, avskaffade staten de tidigare exportskatterna, vilket gjorde det möjligt att justera de inhemska priserna mot de internationella priserna utan risk för någon större prisökning för dessa viktiga råvaror på hemmamarknaden. Detta visar att marknaden för de råvaror som behövdes för att tillverka den berörda produkten fortfarande var statssubventionerad under den andra hälften av undersökningsperioden.

               (39)

               Det noteras att ytterligare prisuppgifter som Since Hardware lämnat stödde slutsatsen att de viktigaste råvarorna för tillverkning av strykbrädor under första hälften av undersökningsperioden i genomsnitt var väsentligt billigare på den kinesiska hemmamarknaden än på andra större internationella marknader. En jämförelse gjordes mellan kinesiska inhemska stålpriser och inhemska priser på andra marknader som är jämförbara med den kinesiska marknaden vad gäller volym (EU, USA och Kanada) eftersom de har stor stålförbrukning och många aktiva producenter. Andra marknader som Since Hardware angav, t.ex. Turkiet och Ukraina (hemma- och exportmarknader) ansågs inte representativa vad gäller storlek och/eller antal producenter av dessa speciella råvaror och kan därmed inte jämföras med den kinesiska hemmamarknaden.

               (40)

               Det erinras också om att det enligt grundförordningen är företaget som ansöker om marknadsekonomisk status som ska bevisa att det uppfyller relevanta kriterier. Eftersom kommissionen har ställt upp ett antal punkter som visar att kostnader för de viktigaste insatsvarorna inte återspeglar marknadsvärden, åligger det alltså företaget att lämna in uppgifter som motbevisar detta.

               (41)

               I artikel 2.7 c i grundförordningen ges uttryckligen möjlighet att undersöka om företagens beslut om bl.a. insatsvaror fattas som svar på marknadssignaler som återspeglar utbud och efterfrågan och utan ett större statligt inflytande i detta hänseende, och om kostnader för de viktigaste insatsvarorna i stort sett återspeglar marknadsvärden. Om ett företag inte uppfyller ovanstående villkor kan kommissionen avslå ansökan om marknadsekonomisk status. Det noteras också att Since Hardware under den första undersökningen importerade sina råvaror men senare bytte till kinesiska leverantörer på grund av lägre priser på den kinesiska marknaden.

               (42)

               Med hänsyn till de identifierade redovisningsproblemen, hävdade Since Hardware att dessa inte hade med Since Hardwares redovisning att göra och under alla omständigheter betydde det inte att företaget inte till fullo följer internationella redovisningsnormer. Since Hardware hävdade också att det redovisningsmisstag som upptäcktes var oväsentligt.

               (43)

               Det faktum att kinesiska företag enligt inhemsk lag inte kan förväntas följa vissa redovisningsnormer har ingen betydelse för om deras redovisning ska bedömas mot bakgrund av dessa normer vid ett beslut om marknadsekonomisk status. En korrekt redovisning av finansiella rapporter är ett grundläggande IAS-krav och det är upp till företaget att visa att eventuella överträdelser av normerna inte står i strid mot det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen. Detta har inte gjorts för transaktionen i fråga och inte heller för den felaktiga bokföringen. Det senare kan under alla omständigheter inte betraktas som oväsentligt eftersom det utgör en stor procentuell andel av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden.

               (44)

               Sammanfattningsvis ledde alltså inget av Since Hardwares argument till en annan bedömning av resultaten. Mot denna bakgrund bekräftades undersökningsresultaten och slutsatsen att Since Hardware inte bör beviljas marknadsekonomisk status. Det har därmed slutgiltigt avgjorts att Since Hardware inte ska tilldelas marknadsekonomisk status.

         2.   Individuell behandling

               (45)

               Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna för individuell behandling i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:

                           —

                           Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

                           —

                           Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

                           —

                           Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

                           —

                           Valutaomräkning sker till marknadskurser.

                           —

                           Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

               (46)

               Förutom ansökan om marknadsekonomisk status, begärde Since Hardware också individuell behandling för det fall det inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.

               (47)

               Undersökningen visade att Since Hardware uppfyllde alla ovanstående kriterier och att företaget därför bör beviljas individuell behandling.

         3.   Normalvärde

               (48)

               Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska normalvärdet för import från länder som inte är marknadsekonomier och, i den mån marknadsekonomisk status inte beviljats, från de länder som avses i artikel 2.7 b i grundförordningen, fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land).

               (49)

               I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att använda USA som ett jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina, men ingen producent i USA samarbetade i undersökningen. Därefter tillfrågades turkiska och ukrainska företag men inte heller de ville samarbeta.

               (50)

               Eftersom ingen producent från tredjeland samarbetade vände sig kommissionen på grundval av artikel 2.7 a i grundförordningen till unionstillverkarna och en av dem samarbetade.

               (51)

               Since Hardware lämnade inga synpunkter på användningen av uppgifter från en unionstillverkare för att fastställa normalvärdet. Normalvärdet fastställdes därmed enligt artikel 2.7 a i grundförordningen och utifrån den kontrollerade information som erhållits från den samarbetande unionstillverkaren.

               (52)

               Unionstillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten befanns vara representativ i fråga om volym i jämförelse med den berörda produkten som exporterades till unionen av Since Hardware.

               (53)

               I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för Since Hardware på grundval av kontrollerade uppgifter från den enda samarbetande unionsstillverkaren, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas på unionsmarknaden för jämförbara produkttyper, där försäljningen konstaterades ske vid normal handel, eller på grundval av konstruerade värden, där ingen inhemsk försäljning av jämförbara produkttyper vid normal handel konstaterades, dvs. på grundval av tillverkningskostnaden för strykbrädor tillverkade av unionstillverkaren plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna omkostnader samt vinst. Den använda vinstmarginalen är i linje med den som användes i den första undersökningen.

         4.   Exportpris

               (54)

               I samtliga fall såldes den berörda produkten direkt på export till oberoende kunder i unionen och exportpriset fastställdes därför enligt artikel 2.8 i grundförordningen, nämligen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas för produkten när den säljs på export till unionen.

         5.   Jämförelse

               (55)

               Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn till olikheter i faktorer som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta avseende beaktades transportkostnader, försäkring, hanteringskostnader, kreditkostnader och indirekta skatter när så var tillämpligt och motiverat.

         6.   Dumpningsmarginal

               (56)

               I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning.

               (57)

               Since Hardwares dumpningsmarginal, utryckt i procent av nettopriset fritt unionens gräns, var 51,7 %.

         D.   SKADA

   1.   Allmänt

   1.1   Speciella särdrag i denna undersökning

               (58)

               Undersökningen av den väsentliga skada som unionsindustrin lidit baseras vanligtvis på all dumpad import från ett eller flera exportländer, i enlighet med artikel 3.2 i grundförordningen.

               (59)

               I det här fallet hade dock en fullständig skadeanalys för all import av strykbrädor från bl.a. Kina redan gjorts inom ramen för den första undersökningen. I den undersökningen fastställde kommissionen att dumpad import av strykbrädor från bl.a. Kina hade vållat unionsindustrin väsentlig skada. Detta resultat som fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i grundförordningen grundades på en bedömning av effekterna av all import från Kina och Ukraina, med undantag för import av strykbrädor tillverkade av Since Hardware, som enligt undersökningen inte hade sålts till dumpade priser.

               (60)

               Därför tillämpades under undersökningsperioden antidumpningstullar på all import från dessa länder (endast för Since Hardware tillämpades tullfrihet). Eftersom unionsindustrin redan skyddades mot skadliga effekter av denna import under undersökningsperioden, gick det inte att genomföra en normal fullständig skadeanalys. Därför utvecklades en särskild strategi som anpassades efter särdragen i denna undersökning, där institutionerna fokuserade på särskilda skadeindikatorer. De uppgifter som unionsindustrin ombads lägga fram rörde särskilt frågan om Since Hardware hade sålt till för låga priser och hur stor lönsamheten var på dessa priser. Unionsindustrin inbjöds vidare att lämna ytterligare information som ur deras synvinkel tydde på att Since Hardwares export till unionen hade vållat skada.

               (61)

               I detta sammanhang undersökte kommissionen i) utvecklingen av dumpad import av strykbrädor tillverkade av Since Hardware, ii) huruvida denna import skedde till priser som understeg unionsindustrins försäljningspriser samt prisernas lönsamhet, och iii) den information som unionsindustrin lämnade och som tydde på att Since Hardwares export till unionen hade vållat skada, t.ex. om att unionsindustrin förlorat kunder och beställningar till Since Hardware och lönsamheten för dess försäljning inom unionen under undersökningsperioden.

         1.2   Definition av unionsindustrin

               (62)

               Klagomålet ingavs av tre unionstillverkare som svarar för en betydande del av unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten, i detta fall omkring 40 % av unionens samlade produktion. Ingen av de övriga unionstillverkarna motsatte sig att detta förfarande inleddes.

               (63)

               Endast tre av de fem tillverkare som svarade på stickprovsfrågorna tillhörde unionsindustrin i den första undersökningen (se skäl 11). Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i det här fallet sändes, som angavs ovan, frågeformulär endast till de tre utvalda unionstillverkarna som också tillhörde unionsindustrin i den första undersökningen.

         1.3   Förbrukning i unionen

               (64)

               Mot bakgrund av den information som unionsindustrin lämnade verkar det som om förbrukningen av strykbrädor inom unionen har varit i stort sett stabil sedan förordning (EG) nr 452/2007 offentliggjordes, och den har endast ökat en aning i proportion till befolkningsökningen inom unionen på grund av den senaste utvidgningen år 2007. Den uppskattade förbrukningen inom unionen uppgick till cirka 8,5–9 miljoner enheter under skadeundersökningsperioden.

         1.4   Tillverkning i unionen

               (65)

               Det finns tillverkare av strykbrädor i många medlemsstater, t.ex. Belgien, Tjeckien, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Nederländerna, Spanien och Förenade kungariket. Den totala årliga volymen för tillverkningen av strykbrädor i unionen uppskattas till över 5 miljoner enheter.

         2.   Import från Since Hardware

   2.1   Status för import

               (66)

               Undersökningen har visat att import från Since Hardware har dumpats på unionsmarknaden (se skälen 22–54).

         2.2   Den dumpade importens omfattning

               (67)

               Under skadeundersökningsperioden ökade Since Hardwares export till unionen kraftigt, med 64 % (9). Importen från andra kinesiska och ukrainska tillverkare har dock konstant minskat till följd av de provisoriska tullarna 2006 (konfidentiella uppgifter baserade på medlemsstaternas rapporter enligt artikel 14.6 i grundförordningen):

                  Mängden importerade av strykbrädor tillverkade av Since Hardware

                              Index av sekretesskäl

                           2006

                           2007

                           2008

                           UP

                           Since Hardware

                           100

                           119

                           176

                           164

                           Kina (exkl. Since Hardware) och Ukraina

                           100

                           94

                           87

                           83

         2.3   Den dumpade importens marknadsandel

               (68)

               Med tanke på att förbrukningen inom unionen i stort sett har varit stabil under skadeundersökningsperioden, med undantag för den mindre ökningen mellan 2006 och 2007 (se skäl 64), har Since Hardwares marknadsandel utvecklats i linje med dess visade importvolym. Det bör noteras att under 2006 utgjorde Since Hardwares andel av unionsmarknaden ungefär en femtedel av den totala marknadsandelen för övriga kinesiska och ukrainska tillverkare, medan Since Hardwares marknadsandel under undersökningsperioden uppgick till närmare hälften av övriga kinesiska och ukrainska tillverkares marknadsandel. Både den stora ökningen av Since Hardwares importvolym och dess marknadsandel kan förklaras med att företaget var den enda kinesiske tillverkaren som inte haft någon antidumpningstull och därför har dess marknadsmöjligheter i realiteten ökat sedan de provisoriska tullarna infördes 2006. Detta bekräftas också av den tydliga motsatta, positiva utvecklingen av deras importvolymer jämfört med den nedåtgående tendensen för importvolymer för andra kinesiska och ukrainska tillverkare. När man tittar på skadeundersökningsperioden kan följande omvända utveckling av marknadsandelar iakttas:

                  Marknadsandel för import av strykbrädor tillverkade av Since Hardware

                              Index av sekretesskäl

                           2006

                           2007

                           2008

                           UP

                           Since Hardware

                           100

                           113

                           166

                           155

                           Kina (exkl. Since Hardware) och Ukraina

                           100

                           89

                           82

                           79

               (69)

               Det framgår tydligt i ovanstående tabeller att Since Hardware har lyckats öka sina importvolymer och marknadsandelar kraftigt (10).

               (70)

               Dessutom säger sig unionsindustrin ha förlorat många kundorder till Since Hardware under de senaste åren. Det framgår tydligt att vissa av unionsindustrins viktiga kunder har bytt leverantörer och köper fler produkter från Since Hardware och färre från unionsindustrin än tidigare.

               (71)

               Exempelvis visar de uppgifter som kommissionen samlade in i den första undersökningen att en unionstillverkare sålde ett stort antal enheter till en unionskund under den första undersökningsperioden (2005), medan tillverkaren under den aktuella undersökningen har sagt sig sälja avsevärt mycket mindre (mellan 10 % och 30 % av kvantiteten) till samma kund. Since Hardware däremot sålde ett litet antal enheter till denna unionskund under undersökningsperioden i den första undersökningen men sålde mycket mer (mellan 300 % och 500 % av den kvantiteten) till den kunden under den aktuella undersökningsperioden.

               (72)

               Dessutom visar de uppgifter som kommissionen samlade in i den första undersökningen att en unionstillverkares försäljning till en annan unionskund under den första undersökningsperioden föll avsevärt (mellan 30 % och 50 %) under den aktuella undersökningsperioden. Since Hardware däremot sålde ingenting till denna kund under undersökningsperioden i den första undersökningen men sålde en väsentlig mängd under den aktuella undersökningsperioden. Denna mängd utgör mellan 60 % och 80 % av den minskning i unionstillverkarnas försäljning till samma kund mellan den första och den aktuella undersökningsperioden.

         2.4   Prisunderskridande

               (73)

               Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från Since Hardware med unionsindustrins priser, på grundval av vägda genomsnitt för jämförbara produkttyper under undersökningsperioden. Unionsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid unionens gräns och, i tillämpliga fall, efter tull. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.

               (74)

               Den genomsnittliga marginalen för prisunderskridande för Since Hardware, uttryckt i procent av unionsindustrins pris, är 16,1 %.

               (75)

               Det noteras att unionsindustrins priser befanns vara över lag förlustbringande under undersökningsperioden.

         3.   Slutsats beträffande skada

               (76)

               Ovanstående fakta visar att unionsindustrin lider skada på grund av dumpade varor som sålts av Since Hardware på unionsmarknaden, vilka annars hade kunnat levereras av unionsindustrin.

         E.   ORSAKSSAMBAND

               (77)

               Som visas ovan erbjöd Since Hardware under undersökningsperioden sina varor till mycket dumpade priser som kraftigt understeg unionsindustrins priser. Till följd av det lyckades man under undersökningsperioden sälja mycket större mängder än exempelvis under 2005 och 2006. Since Hardware vållade därmed skada vilket fastställdes ovan.

               (78)

               En importör angav att det var växelkursen EUR/USD, och inte dumpningen, som var orsak till den starka marknadsställningen för Since Hardwares strykbrädor på unionsmarknaden. Om detta var sant skulle all import som fakturerades i USD ha gynnats i konkurrensen med varor som fakturerades i euro. I stället (se skälen 67 och 68) minskade importen från andra kinesiska och ukrainska tillverkare som också säljer i USD, konstant mellan 2006 och undersökningsperioden, dvs. under den period då växelkursen EUR/USD så ofta ändrades, till skillnad från den ökade importen för Since Hardware under samma period. Kravet avvisades därför.

               (79)

               Inga ytterligare synpunkter lämnades in. Slutsatsen är därför att det inte finns någonting som kan upphäva orsakssambandet mellan dumpad import från Since Hardware och deras bidrag till den skada som konstaterades ovan.

         F.   UNIONENS INTRESSE

               (80)

               Som angavs i skäl 12 samarbetade en branschorganisation i undersökningen. Dessutom ombads de samarbetande unionstillverkarna och importörerna att kommentera sin syn på huruvida en eventuell antidumpningstull för Since Hardware skulle förändra slutsatsen om unionens intresse i skälen 51–62 i förordning (EG) nr 452/2007.

               (81)

               Enligt unionstillverkarna skulle en antidumpningstull för Since Hardware inte ändra slutsatserna om unionens intresse som fastställdes genom förordning (EG) nr 452/2007.

               (82)

               Den samarbetande branschorganisationen menade att en antidumpningstull för Since Hardware normalt sett skulle få negativ effekt på lönsamheten för berörda importörer, återförsäljare och distributörer. Enligt branschorganisationen bekräftade deras medlemmar – däribland större återförsäljare – dock också att prisökningar till följd av antidumpningsåtgärder kan påföras den berörda produkten utan att detta påverkar konsumenterna i någon högre utsträckning. Inget konkret skäl angavs som skulle ändra slutsatserna om unionens intresse som fastställdes enligt de två ovannämnda förordningarna.

               (83)

               Mot bakgrund av ovanstående blir slutsatsen att en antidumpningstull för Since Hardware inte skulle påverka slutsatserna om unionens intresse enligt skäl 51–62 i förordning (EG) nr 452/2007 i någon högre grad. Inga skäl framfördes till att analysen inte skulle gälla, efter vederbörliga ändringar, för införande av en antidumpningstull på Since Hardware.

         G.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER EFTER UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

               (84)

               Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom skriftliga och muntliga framställningar från unionsindustrin och Since Hardware. Unionsindustrin instämmer i de utlämnade slutsatserna. Since Hardwares synpunkter granskades, men inga av dem var av sådan karaktär att de kunde ändra ovanstående slutsatser. Since Hardware anförde väsentligen följande.

               (85)

               Since Hardware upprepade sina tidigare påståenden om den påstådda olagligheten i att inleda en ursprunglig undersökning mot ett företag och om den påstått inkorrekta slutsatsen om marknadsekonomisk status. Dessa påståenden har redovisats och vederlagts i skälen 4-10 och 33–41. Beträffande några närmare invändningar som Since Hardware anförde rörande det första påståendet (varav flera framfördes vid ett förhör) kan följande påpekas.

               (86)

                           i)

                           Since Hardware hävdade att artikel 9.3 sista meningen i grundförordningen inte är en bestämmelse som genomför någon bestämmelse i WTO:s antidumpningsavtal, och därför inte kan påverkas av några konstateranden av en WTO-panel. Institutionerna är dock inte enligt artikel 9.3 skyldiga att använda en översyn för att undersöka påståenden om dumpning mot företag som under en ursprunglig undersökning befanns bedriva försumbar dumpning eller ingen dumpning alls. Det föreskrivs bara att dessa ”får” undersökas vid en senare översyn i enlighet med artikel 11 i grundförordningen. Det är dock klar att sedan den bestämmelsen antogs har det i rapporten från WTO:s överprövningsorgan konstaterats att en sådan åtgärd skulle strida mot WTO:s antidumpningsavtal. Det är därför en möjlighet och en skyldighet (11) för institutionerna att använda den flexibilitet som ordet ”får” innebär och inte använda en översyn för att undersöka sådana påståenden. Samma slutsats har redan dragits i minst en tidigare undersökning (12).

               (87)

                           ii)

                           Since Hardware upprepade att enligt dess mening vore en ursprunglig undersökning mot ett företag inte tillåtet enligt grundförordningen. Förutom vad som anförs om detta i skälen 5 och 8 kan följande anföras. Det stämmer att många av bestämmelserna som det hänvisas till är formulerade på ett sätt som förutsätter normalfallet, dvs. att den ursprungliga undersökningen avsåg ett helt land. Since Hardware har dock inte kunnat nämna någon bestämmelse som förbjuder en ursprunglig undersökning mot endast ett företag i de särskilda omständigheter som råder i det här fallet.

               (88)

                           iii)

                           Since Hardware anförde att förordning (EG) nr 1515/2001 medger att befintliga antidumpningsåtgärder anpassas till avgöranden av WTO:s tvistlösningsorgan, men inget mer. Detta innebär först och främst att eftersom Since Hardware inte har några invändningar mot artikel 1 i förordning (EG) nr 1515/2001, där Since Hardware uttryckligen undantas från räckvidden för förordning (EG) nr 452/2007 så att det tydligt framgår att ingen tull kommer att tillämpas på dess import enligt den förordningen. Beträffande Since Hardwares påstående att förordning (EG) nr 1515/2001 inte tillåter något mer, bör det dock påpekas att denna förordning bygger på grundförordningen. Närmare bestämt bygger den på det förhållandet, som redovisats ovan, att ingenting i den förordningen hindrar att en ursprunglig undersökning görs av ett enda företag i de särskilda omständigheter som råder i det här fallet. På Since Hardwares förslag har vissa formuleringar i utlämnandet av uppgifter som kunde verka förvirrande på denna punkt avlägsnats.

               (89)

                           iv)

                           Since Hardware påstod sig ha diskriminerats, eftersom slutsatserna i rapporten från WTO:s överprövningsorgan enligt dess uppfattning också äger tillämpning på företag som beviljats tullfrihet i en översyn. Det viktigaste argumentet som kan framföras här är att rapporten från WTO:s överprövningsorgan helt enkelt inte rör den situationen. De företagen befinner sig alltså i en annan situation.

               (90)

                           v)

                           Since Hardware påstod att kommissionen i praktiken utförde en översyn av sin nolltullsats. Detta påstående kan inte godtas. För det första är ovanstående skadeanalys, trots vad Since Hardware anför, inte begränsad till att bekräfta att skada konstaterades under den första undersökningen. Tvärtom inriktas den på de faktiska skadliga verkningarna på unionsindustrin av Since Hardwares agerande sedan den undersökningen, givet att en normal skadeanalys inte är möjlig i detta fall. För det andra innebär inte det förhållandet att tullen kommer att löpa ut tidigare än efter de normala fem åren att undersökningen i praktiken är en översyn. I många undersökningar har en löptid på mindre än fem år införts av olika anledningar. I det här fallet anser institutionerna att Since Hardware å ena sidan inte bör dra fördel av att ha inlett dumpning efter den första undersökningen, men att företaget å andra sidan heller inte bör vållas otillbörlig skada. Om ingen översyn vid giltighetstidens utgång begärs för rådets förordning (EG) nr 452/2007, skulle det förefalla diskriminerande att fortsätta med tullen mot Since Hardware efter det att förordningen upphört att gälla.

               (91)

                           vi)

                           Since Hardware menade att dess rättigheter kränkts genom valet av ursprunglig undersökning, eftersom om man hade undersökts genom en översyn hade artikel 11.9 i grundförordningen ägt tillämpning (det föreligger en skyldigheten att i en översyn använda samma metoder som de som användes i den ursprungliga undersökningen). Since Hardware har dock inte nämnt någon omständighet som skulle peka på att institutionerna i denna undersökning skulle ha använt andra metoder än de som användes under den första undersökningen. För det andra skulle detta, även om Since Hardware kunnat utpeka en användning av andra metoder, bero på att rapporten från WTO:s överprövningsorgan ledde till slutsatsen att institutionerna var skyldiga att inte undersöka påståendena mot Since Hardware genom en översyn.

               (92)

                           vii)

                           Slutligen föreslog Since Hardware att institutionerna borde ha undersökt påståendena mot företaget genom en översyn och sedan, om en tull hade påförts företaget och Kina framgångsrikt ifrågasatt tullen i WTO:s tvistlösningsförfarande, undanröja tullen men bara från och med den tidpunkten. Det vore dock uppenbart olämpligt att med vett och vilje bryta mot WTO:s regler när det som i det här fallet finns en undersökningsmetod som överensstämmer med grundförordningen tolkad i ljuset av WTO:s regler. Utan att närmare diskutera giltigheten i eventuella skadeståndsanspråk är det också uppenbart att ett sådant förfaringssätt kunde leda till att de berörda företagen riktar skadeståndsanspråk mot institutionerna.

               (93)

               Since Hardware hävdade också beträffande slutsatsen om marknadsekonomisk status att man hade en orimlig bevisbörda att visa att man uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status, särskilt vad gäller statligt ingripande i de viktigaste råvarupriserna. Marknadsekonomisk status är dock ett undantag från regeln och varje avvikelse eller undantag från en allmän regel måste tolkas strikt. Marknadsekonomisk status kan bara beviljas om det kan visas att marknadsekonomiska förhållanden råder för den aktuella exporterande tillverkaren. Som nämns i skäl 37 vilar bevisbördan på den exporterande tillverkare som vill komma i åtnjutande av markandsekonomisk status. Ansökan om detta måste innehålla tillräcklig bevisning. Kommissionen är inte skyldig att visa att den exporterande tillverkaren inte uppfyller kriterierna för marknadsekonomisk status. Kommissionen måste bedöma huruvida den bevisning som den exporterande tillverkaren lämnat är tillräcklig för att visa att marknadsekonomiska förhållanden råder. Eftersom kommissionen funnit en rad tecken på betydande statlig inblandning i viktiga insatsvarors kostnader, åvilar det därför företaget att visa att denna statliga inblandning inte existerar eller att den inte påverkade företagets beslut (det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen). Under alla omständigheter har Since Hardware enligt vad som sägs i skälen 31 och 40 underlåtit att visa att man uppfyller det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen rörande redovisning, där man uppgett sig ha en orimlig bevisbörda.

               (94)

               Förutom ovanstående har Since Hardware framfört två nya påståenden i sina kommentarer till det slutliga utlämnandet av uppgifter. Since Hardware hävdade att normalvärdet borde ha justerats i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen eftersom råvaran (stålprodukter) har lägre pris i Kina än på det jämförbara landets marknad. Detta påstående kan inte godtas. Det erinras om att Since Hardware inte beviljades marknadsekonomisk behandling, varför normalvärdet i stället beräknades i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen med utgångspunkt i priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Detta implicerar att priser och kostnader i Kina anses otillförlitliga för beräkningen av normalvärdet och inte kan användas för att vare sig beräkna det eller justera det. Vidare noteras att en justering enligt artikel 2.10 k i grundförordningen enligt Since Hardwares önskemål inte kan göras om det visas att kunder konsekvent betalar olika priser för den likadana produkten på hemmamarknaden, i detta fall marknaden i det jämförbara landet, på grund av en skillnad i råvarupriser. Since Hardware har inte styrkt någon sådan prisskillnad.

               (95)

               Since Hardware gjorde dessutom gällande att kommissionen inte utförde någon tillräckligt detaljerad skadeanalys i den nu aktuella undersökningen. I detta sammanhang hävdades också att kommissionen enligt artikel 3.3 i grundförordningen borde ha undersökt alla skadeindikatorer. Det bör dock uppmärksammas att kommissionen konstaterat (se särskilt del D) att dumpad import från Since Hardware ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden, medan deras försäljningspriser underskred unionsindustrins priser. Detta konstaterande bygger på en objektiv granskning av faktiska bevis och överensstämmer således med artikel 3 i grundförordningen.

               (96)

               Det stämmer att inte alla element i artikel 3.5 i grundförordningen har undersökts. Det bör dock has i åtanke att i ett skede när Since Hardware ännu inte konstaterats ha dumpat, dvs. under den första undersökningen, hade det redan konstaterats att den dumpade kinesiska importen vållat skada. En ny undersökning av de elementen hade inte tjänat något syfte, eftersom även om alla dessa element nu hade blivit positiva hade det åtminstone delvis berott på att unionsindustrin nu är skyddad mot all (13) dumpad import från Kina och Ukraina (utom den från Since Hardware). Det förefaller inte heller finnas något som bryter orsakssambandet mellan Since Hardwares dumpade import och dess skadliga verkningar på unionsindustrin. Slutligen vore det diskriminering av de exporterande tillverkare som är föremål för åtgärden sedan den första undersökningen att inte införa åtgärder mot Since Hardware.

         H.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

               (97)

               Med tanke på ovanstående slutsatser gällande dumpning, bidragande till skada, orsakssamband och unionens intresse, ska slutgiltiga åtgärder på import av den berörda produkten från Kina, tillverkad av Since Hardware, införas.

         1.   Nivå för undanröjande av skada

               (98)

               De slutgiltiga antidumpningsåtgärderna bör vara tillräckligt omfattande för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen, utan att överstiga de konstaterade dumpningsmarginalerna. Som anges i skäl 72, befanns unionsindustrins priser orsaka förlust totalt under undersökningsperioden. Därför vore det inte lämpligt att grunda tullen enbart på marginalen för prisunderskridande.

               (99)

               Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 7 % av omsättningen användes för beräkningen. Som angavs i skäl 63 i förordning (EG) nr 452/2007, visades det sig under den första undersökningen att det var den vinstmarginal som rimligen skulle kunna förväntas om ingen skadevållande dumpning förekom. På grundval av detta beräknades ett pris för unionsindustrins likadana produkt som inte skulle medföra skada. I detta syfte samlades uppgifter in från unionsindustrin för att beräkna det vägda genomsnittet på deras faktiska vinst-/förlustmarginal under den aktuella undersökningsperioden. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den beräknade faktiska vinst-/förlustmarginalen för unionsindustrin drogs av från deras försäljningspris och sedan lades ovannämnda målvinstmarginal på 7 % till.

               (100)

               Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för unionsindustrins produkter vid försäljning på unionsmarknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som andel av det genomsnittliga importvärdet cif. En nivå för undanröjande av skada på 35,8 % fastställdes sedan, vilket var den dumpningsmarginal som fastställts för Since Hardware.

         2.   Uteslutande av Since Hardware från den slutgiltiga antidumpningsåtgärden som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007

               (101)

               Mot bakgrund av översynen enligt förordning (EG) nr 1515/2001 och mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan som antogs av WTO:s tvistelösningsorgan, särskilt punkterna 305 och 306, undantogs Since Hardware från den (EU) nr 1241/2010 slutgiltiga antidumpningsåtgärd som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007.

               (102)

               En ny åtgärd kan nu införas för Since Hardware.

         3.   Åtgärdens form och omfattning

               (103)

               Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen görs bedömningen att en slutgiltig antidumpningstull bör införas beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina och tillverkad av Since Hardware på nivån för undanröjande av skada.

               (104)

               På grundval av ovanstående är den slutgiltiga tullsatsen för denna import 35,8 %.

               (105)

               Enligt artikel 11.2 i grundförordningen tillämpas gäller antidumpningsåtgärder normalt i fem år, såvida det inte finns särskilda grunder eller omständigheter som gör det lämpligt med en kortare period. I detta fall anses det lämpligt att begränsa varaktigheten för åtgärden så att den gäller till utgången av antidumpningsåtgärderna som gäller för den berörda produkten med ursprung i bl.a. Kina och som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007. På så sätt ges möjlighet att samtidigt behandla eventuella begäranden om översyn vid giltighetstidens utgång för gällande åtgärder för all import med ursprung i bl.a. Kina. Naturligtvis kan berörda tillverkare, och framför allt Since Hardware och/eller unionsindustrin, före den 27 april 2012 begära annan översyn, särskilt interimsöversyn, av denna förordning, under förutsättning att alla krav är uppfyllda.

               (106)

               Ansökningar om tillämpning av denna individuella företagsspecifika antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (14) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Denna förordning ska i så fall ändras i enlighet med detta.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av strykbrädor, fristående eller ej fristående, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Folkrepubliken Kina och tillverkade av Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., som klassificeras enligt KN-numren ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00 (Taric-koderna 3924900010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 och 8516900051).
   Artikel 2
   1.   Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt vid unionens gräns, före tull, för produkter tillverkade av följande företag:

               Tillverkare

               Tullsats

               Taric-tilläggsnummer

               Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

               35,8 %

               A784

         2.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 3
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Om ingen översyn begärs enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 1225/2009, ska den gälla till och med den 27 april 2012.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.

            På rådets vägnar

         J. SCHAUVLIEGE

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUT L 109, 26.4.2007, s. 12.

      (3)  EUT L 84, 31.3.2010, p. 13.

      (4)  EUT C 237, 2.10.2009, s. 5.

      (5)  Rapport nr WT/DS295/AB/R av den 29 november 2005.

      (6)  Se sidan 8 i detta nummer av EUT.

      (7)  Exempelvis The State-Business Nexus in China's Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective av Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, 25 februari 2009; En undersökning som gjordes av EU:s handelskammare i Kina med Roland Berger, med fokus på överkapacitet till följd av bl.a. statligt inflytande, november 2009 (http://www.euccc.com.cn/view/static/?sid=6388); Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry, Wiley Rein LLP, juli 2007, China Government Subsidies Survey, Anne Stevenson-Yang, februari 2007, Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007, Usha C.V. Haley, China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal, Specialty Steel Industry of North America, The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry av Wiley Rein & Fielding LLP, juli 2006.

      (8)  Källa: Steel Business Briefing.

      (9)  Även om redan detta resultat – tillsammans med andra resultat från den berörda perioden – är tillräckligt för att fastställa skada, noteras att detta bekräftas av det faktum att vid en jämförelse med den första undersökningsperioden har mängden importerade strykbrädor tillverkade av Since Hardware – som var stor redan under den tidigare nämnda undersökningsperioden – ungefär fördubblats under den aktuella undersökningsperioden.

      (10)  Även om även detta resultat – tillsammans med andra resultat för den berörda perioden – är tillräckligt för att fastställa skada, ska det noteras att vid en jämförelse med undersökningsperioden i den första undersökningen bekräftas att Since Hardwares marknadsandel ökade med 89 % under den aktuella undersökningsperioden.

      (11)  Med tanke på skyldigheten att i möjligaste mån tolka unionsrätten i enlighet med unionens internationella åtaganden.

      (12)  Svetsade stålrör från bl.a. Turkiet, beträffande företaget Noksel, EUT L 343, 19.12.2008, skäl 143.

      (13)  Visserligen gällde i praktiken under en viss tid tullfrihet även för Foshan Shunde, då domstolen ogiltigförklarat förordning (EG) nr 452/2007 vad det företaget beträffade, men det saknar materiell betydelse bl.a. eftersom detta inte skedde förrän flera år efter det att den förordningen trätt i kraft.

      (14)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Kontor N-105 4/92, 1049 Bryssel, Belgien.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1653 av den 14 september 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               15.9.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 247/11

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1653
   av den 14 september 2016
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 14 september 2016.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA

         Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MA

                  167,1

                  ZZ

                  167,1

                  0707 00 05

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  121,6

                  0709 93 10

                  TR

                  133,0

                  ZZ

                  133,0

                  0805 50 10

                  AR

                  121,3

                  CL

                  143,0

                  TR

                  147,3

                  UY

                  130,7

                  ZA

                  139,2

                  ZZ

                  136,3

                  0806 10 10

                  TR

                  134,7

                  ZZ

                  134,7

                  0808 10 80

                  AR

                  166,6

                  BR

                  97,9

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  121,9

                  US

                  141,5

                  ZA

                  105,6

                  ZZ

                  126,7

                  0808 30 90

                  AR

                  168,5

                  CL

                  206,1

                  TR

                  137,4

                  ZA

                  113,8

                  ZZ

                  156,5

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  136,4

                  ZZ

                  136,4

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/669 av den 28 april 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 vad gäller ändring av och innehållet i landsbygdsprogrammen, publicitet i samband med dessa program och omräkningsfaktorerna för omvandling till djurenheter

text:
               29.4.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 115/33

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/669
   av den 28 april 2016
   om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 vad gäller ändring av och innehållet i landsbygdsprogrammen, publicitet i samband med dessa program och omräkningsfaktorerna för omvandling till djurenheter
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (1), särskilt artiklarna 8.3, 12, 41 och 66.5, och
   av följande skäl:

               (1)

               I artikel 4.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 (2) fastställs det högsta antal ändringar av landsbygdsprogram som medlemsstaterna får föreslå kommissionen. Särskilda regler bör gälla när stödet tillhandahålls genom ett finansieringsinstrument, så att medlemsstaterna får den flexibilitet som behövs vid genomförandet av finansieringsinstrumentet. Därför bör det högsta antalet programändringar inte tillämpas vad gäller ändringar som rör programplaneringen av finansiella instrument.

               (2)

               I artikel 9 i genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 fastställs regler för omvandling av enheter, inklusive bestämmelser om omräkningsfaktorerna för olika djurslag till djurenheter. Det bör klargöras att dessa omräkningsfaktorer inte bara är tillämpliga vad gäller åtaganden att föda upp lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen utan vad gäller alla djurhållningsrelaterade åtaganden enligt artiklarna 28, 29 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013.

               (3)

               I del 1 punkt 8.2 och del 2 punkt 5.2 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 fastställs vissa regler beträffande beskrivningen av åtgärderna inom landsbygdsprogrammen och inom nationella ramar. Särskilda regler bör gälla när stödet tillhandahålls genom ett finansieringsinstrument, så att medlemsstaterna får den flexibilitet som behövs vid genomförandet av finansieringsinstrumentet.

               (4)

               I bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 fastställs de omräkningsfaktorer för omvandling av djur till djurenheter som avses i artikel 9 och föreskrivs att dessa omräkningsfaktorer får ökas för alla kategorier som ingår i tabellen och sänkas för andra fjäderfän, med hänsyn till vetenskapliga rön som förklaras och väl motiveras i landsbygdsprogrammen. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att sänka omräkningsfaktorerna inte bara för ”övriga fjäderfän” utan för alla kategorier som ingår i tabellen när det är motiverat och på grundval av vetenskapliga rön.

               (5)

               I del 1 punkt 2.2 i bilaga III till förordning (EU) nr 808/2014 fastställs de minimikrav vad gäller informations- och publicitetsåtgärder som gäller för stödmottagarna under genomförandet av en insats. I punkt 2.2 b föreskrivs olika krav beroende på det totala offentliga stödets storlek. För att garantera proportionella och harmoniserade krav bör det fastställas en enhetlig tröskel på 50 000 euro. Med hänsyn till särdragen hos de areal- och djurrelaterade åtgärderna och hos andra åtgärder som inte avser investeringar, bör medlemsstaterna dessutom själva få avgöra om dessa åtgärder bör omfattas av informationskraven.

               (6)

               Genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

               (7)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från landsbygdsutvecklingskommittén.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 ska ändras på följande sätt:

               1.

               I artikel 4.2 ska följande läggas till som led e:

                           ”e)

                           vid ändringar gällande finansieringsinstrument som avses i artikel 37 i förordning (EU) nr 1303/2013.”

               2.

               Artikel 9 ska ersättas med följande:
               ”Artikel 9
               1.   Om åtaganden som gjorts enligt artiklarna 28, 29 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 avser djurenheter ska de omräkningsfaktorer för omvandling av de olika djurkategorierna till djurenheter som anges i bilaga II tillämpas.
               2.   Om åtaganden enligt artiklarna 28, 29 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 uttrycks i andra enheter än de som används i bilaga II till den förordningen, får medlemsstaterna beräkna betalningarna på grundval av dessa andra enheter. I sådana fall ska medlemsstaterna säkerställa att de högsta belopp per år som berättigar till stöd från EJFLU och som anges i den bilagan inte överskrids.
               3.   Stöd enligt artiklarna 28, 29 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 kan inte beviljas per djurenhet, utom när det gäller sådant stöd för åtaganden att föda upp lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen som avses i artikel 28.10 b i den förordningen.”

               3.

               Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning.

               4.

               Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning.

               5.

               Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga III till denna förordning.

         Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 28 april 2016.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 487.

      (2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 227, 31.7.2014, s. 18).

      BILAGA I
      Bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 ska ändras på följande sätt:

                  1.

                  I del 1 punkt 8.2 ska led c ersättas med följande:

                              ”c)

                              Omfattning, stödnivå, stödberättigade mottagare och, i förekommande fall, metod för beräkning av stödbelopp eller stödnivå fördelat på delåtgärd och/eller typ av insats, vid behov. För varje typ av insats ska det anges en specificering av stödberättigande kostnader, villkor för stödberättigande, tillämpliga belopp och stödnivåer och principer för fastställande av urvalskriterierna. När stöd ges till ett finansieringsinstrument som genomförs enligt artikel 38.4 första stycket leden a och b i förordning (EU) nr 1303/2013, ska det anges en beskrivning av typen av finansieringsinstrument, allmänna kategorier av slutmottagare, allmänna kategorier av stödberättigande kostnader, högsta stödnivå och principer vad gäller fastställandet av urvalskriterier.”

                  2.

                  I del 2 punkt 5.2 ska led c ersättas med följande:

                              ”c)

                              Omfattning, stödnivå, stödberättigade mottagare och, i förekommande fall, metod för beräkning av stödbelopp eller stödnivå fördelat på delåtgärd och/eller typ av insats, vid behov. För varje typ av insats ska det anges en specificering av stödberättigande kostnader, villkor för stödberättigande, tillämpliga belopp och stödnivåer och principer för fastställande av urvalskriterierna. När stöd ges till ett finansieringsinstrument som genomförs enligt artikel 38.4 första stycket leden a och b i förordning (EU) nr 1303/2013, ska det anges en beskrivning av typen av finansieringsinstrument, allmänna kategorier av slutmottagare, allmänna kategorier av stödberättigande kostnader, högsta stödnivå och principer vad gäller fastställandet av urvalskriterier.”

      BILAGA II

            ”BILAGA II

               Omräkningsfaktorer för omvandling av djur till djurenheter (DE) enligt artikel 9.1 och 9.2

                                    1.

                                    Tjurar, kor och andra nötkreatur över två år, hästdjur över sex månader

                        1,0 DE

                                    2.

                                    Nötkreatur från sex månader till två år

                        0,6 DE

                                    3.

                                    Nötkreatur under sex månader

                        0,4 DE

                                    4.

                                    Får och getter

                        0,15 DE

                                    5.

                                    Avelssuggor > 50 kg

                        0,5 DE

                                    6.

                                    Andra grisar

                        0,3 DE

                                    7.

                                    Värphöns

                        0,014 DE

                                    8.

                                    Andra fjäderfän

                        0,03 DE

                        För de kategorier eller underkategorier av djur som anges i denna tabell kan omräkningsfaktorerna i undantagsfall komma att höjas eller sänkas med hänsyn till vetenskapliga rön som förklaras och är väl motiverade i landsbygdsprogrammen.
                        Andra djurkategorier får läggas till i undantagsfall. Omräkningsfaktorerna för sådana kategorier ska fastställas med hänsyn till särskilda omständigheter och vetenskapliga rön som förklaras och är väl motiverade i landsbygdsprogrammen.”

      BILAGA III
      I del 1 punkt 2.2 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 ska led b ersättas med följande:

                     ”b)

                     När det gäller insatser som inte omfattas av led c och där det totala offentliga stödet överskrider 50 000 euro ska minst en affisch (minst i A3-storlek) eller en upplysningstavla med information om projektet, som framhäver det finansiella stödet från unionen, sättas upp på en plats som är väl synlig för allmänheten. Medlemsstaterna får dock besluta att detta krav inte ska tillämpas på, eller att tröskeln ska höjas för, insatser enligt artikel 21.1 leden a och b (när det gäller inkomstbortfall och underhållskostnader) och artiklarna 28–31, 33, 34 och 40 i förordning (EU) nr 1305/2013. Medlemsstaterna får också besluta att detta krav inte ska tillämpas på, eller att tröskeln ska höjas för, andra insatser som inte medför en investering där det, på grund av den finansierade insatsens karaktär, inte är möjligt att hitta en lämplig placering av en affisch eller tavla. En upplysningstavla ska sättas upp i de lokaler som används av de lokala aktionsgrupper som finansieras genom Leader.”


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/361 av den 28 februari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               1.3.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 54/14

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/361
   av den 28 februari 2017
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2017.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör

            Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA

         Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  EG

                  232,7

                  IL

                  243,7

                  MA

                  100,2

                  TR

                  94,5

                  ZZ

                  167,8

                  0707 00 05

                  MA

                  64,9

                  TR

                  204,0

                  ZZ

                  134,5

                  0709 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  MA

                  54,1

                  TR

                  161,7

                  ZZ

                  107,9

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  54,7

                  IL

                  77,6

                  MA

                  45,7

                  TN

                  49,3

                  TR

                  74,6

                  ZZ

                  60,4

                  0805 50 10

                  EG

                  82,4

                  TR

                  71,7

                  ZZ

                  77,1

                  0808 30 90

                  CL

                  102,0

                  CN

                  100,4

                  ZA

                  114,9

                  ZZ

                  105,8

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 792/2013 av den 19 augusti 2013 om avslutande av det tillfälliga stoppet för ansökningar om importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter

text:
               20.8.2013

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 222/11

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 792/2013
   av den 19 augusti 2013
   om avslutande av det tillfälliga stoppet för ansökningar om importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 891/2009 av den 25 september 2009 om öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter inom sockersektorn (2), särskilt artikel 5.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               Ett tillfälligt stopp för ansökningar om importlicenser avseende löpnummer 09.4319 och 09.4320 från och med den 27 september 2012 infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 879/2012 av den 26 september 2012 om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter för vilka ansökningar lämnats in under perioden 8–14 september 2012, och om tillfälligt stopp för ansökningar om sådana licenser (3), i enlighet med förordning (EG) nr 891/2009.

               (2)

               Det har inkommit information om outnyttjade och/eller endast delvis utnyttjade licenser och det finns därför återigen kvantiteter som är tillgängliga avseende de aktuella löpnumren. Det tillfälliga stoppet för ansökningar bör därför upphöra.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Det tillfälliga stopp för ansökningar om importlicenser avseende löpnummer 09.4319 och 09.4320 från och med den 27 september 2012 som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 879/2012 ska upphöra att gälla.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 19 augusti 2013.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 254, 26.9.2009, s. 82.

      (3)  EUT L 259, 27.9.2012, s. 3.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/764 av den 2 maj 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (Ovčí hrudkový syr – salašnícky [GTS])

text:
               3.5.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 114/22

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/764
   av den 2 maj 2017
   om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över garanterade traditionella specialiteter (Ovčí hrudkový syr – salašnícky [GTS])
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Slovakiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ovčí hrudkový syr – salašnícky”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 984/2010 (2).

               (2)

               Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
                   (3) i enlighet med artikel 50.2 b i den förordningen.

               (3)

               Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Ovčí hrudkový syr – salašnícky” (GTS) godkänns.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 2 maj 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Kommissionens förordning (EU) nr 984/2010 av den 3 november 2010 om införande av en beteckning i registret över garanterade traditionella specialiteter (Ovčí hrudkový syr – salašnícky [GTS]) (EUT L 286, 4.11.2010, s. 3).

      (3)  EUT C 388, 21.10.2016, s. 6.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1349 av den 19 juli 2017 om tillfälligt stopp för ansökningar om importlicenser inom ramen för tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 891/2009 inom sockersektorn

text:
               20.7.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 188/7

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1349
   av den 19 juli 2017
   om tillfälligt stopp för ansökningar om importlicenser inom ramen för tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 891/2009 inom sockersektorn
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.1 och 188.3, och
   av följande skäl:

               (1)

               Genom kommissionens förordning (EG) nr 891/2009 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av produkter inom sockersektorn.

               (2)

               De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in under perioden 1–7 juli 2017 för delperioden 1–31 juli 2017 motsvarar de kvantiteter som är tillgängliga för löpnummer 09.4329. Inlämningen av nya ansökningar för detta löpnummer bör stoppas till kvotperiodens slut.

               (3)

               För att säkerställa att åtgärden blir effektiv bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Inlämningen av nya ansökningar om importlicenser ska tillfälligt stoppas till slutet av kvotperioden 2016/2017 för de löpnummer som anges i bilagan.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 19 juli 2017.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör

            Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Kommissionens förordning (EG) nr 891/2009 av den 25 september 2009 om öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter inom sockersektorn (EUT L 254, 26.9.2009, s. 82).

      BILAGA

                  Socker enligt CXL-medgivanden
                  Kvotperiod 2016/2017
                  Ansökningar som lämnats in under perioden 1–7 juli 2017

                  Löpnummer

                  Land

                  Nya ansökningar

                  09.4317

                  Australien

                  —

                  09.4318

                  Brasilien

                  —

                  09.4319

                  Kuba

                  Tillfälligt stopp

                  09.4320

                  Alla tredjeländer

                  —

                  09.4321

                  Indien

                  Tillfälligt stopp

                  09.4329

                  Brasilien

                  Tillfälligt stopp

                  09.4330

                  Brasilien

                  tillgänglig 2022/2023 och 2023/2024

                  Balkansocker
                  Kvotperiod 2016/2017
                  Ansökningar som lämnats in under perioden 1–7 juli 2017

                  Löpnummer

                  Land

                  Nya ansökningar

                  09.4324

                  Albanien

                  —

                  09.4325

                  Bosnien och Hercegovina

                  —

                  09.4326

                  Serbien

                  —

                  09.4327

                  f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

                  —

                  Övergångsåtgärder, socker för exceptionell import och industrisocker
                  Kvotperiod 2016/2017
                  Ansökningar som lämnats in under perioden 1–7 juli 2017

                  Löpnummer

                  Typ

                  Nya ansökningar

                  09.4367

                  Övergångsåtgärder (Kroatien)

                  —

                  09.4380

                  Exceptionell import

                  —

                  09.4390

                  Industrisocker

                  —