title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/297 av den 20 februari 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

text:
                  21.2.2019

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 50/5

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/297
         av den 20 februari 2019
         om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
         av följande skäl:
         1.   FÖRFARANDE

         1.1   Gällande åtgärder

                     (1)

                     Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2006 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 58,9 %.

                     (2)

                     Efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång) beslutade rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 1153/2012 (3) att bibehålla de gällande antidumpningstullarna.

               1.2   Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

                     (3)

                     Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna snart kommer att löpa ut (4), mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

                     (4)

                     Begäran ingavs av UK Leather Federation (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av sämskläder, och den grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och fortsatt skada för unionsindustrin.

               1.3   Inledande av en översyn vid giltighetens utgång

                     (5)

                     Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång offentliggjorde kommissionen den 6 december 2017 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (5) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               1.4   Berörda parter

                     (6)

                     Kommissionen underrättade officiellt sökanden, kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer, användare i unionen som man visste var berörda och företrädare för det berörda landet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Det finns inga andra kända tillverkare av sämskläder i unionen än de som sökanden företräder.

               1.5   Stickprovsförfarande

                     (7)

                     I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland icke-närstående unionsimportörer och de kinesiska exporterande tillverkarna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

                     (8)

                     Eftersom de två befintliga unionstillverkarna stod för 100 % av unionstillverkningen planerades inget stickprovsförfarande avseende unionstillverkare.

               1.5.1   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

                     (9)

                     För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen som efterfrågas i bilaga II till tillkännagivandet om inledande.

                     (10)

                     Två icke-närstående importörer gav sig till känna. Dessa två företag har dock inte importerat den berörda produkten sedan den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, dvs. sedan 2012.

               1.5.2   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

                     (11)

                     För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen de kända exportörerna eller tillverkarna i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exportörer eller tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. Delegationen har inte svarat på begäran. Kommissionen har således endast kontaktat de exporterande tillverkare som sökanden angav i begäran om inledande av översynen vid giltighetstidens utgång.

                     (12)

                     Emellertid lämnade inga exporterande tillverkare i Kina den begärda informationen eller samarbetade i undersökningen.

               1.6   Frågeformulär och kontrollbesök

                     (13)

                     Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada och unionens intresse.

                     (14)

                     Kommissionen sände frågeformulär till de två unionstillverkare som företräddes av sökanden. Svar på frågeformulären mottogs från de båda unionstillverkarna.

                     (15)

                     Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen gjordes på plats hos följande företag:

                           Unionstillverkare

                                 —

                                 Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Förenade kungariket.

                                 —

                                 Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turin, Italien.

               1.7   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

                     (16)

                     Översynsperioden av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2016–30 september 2017 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

               2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

                     (17)

                     Den berörda produkten är sämskläder och kombinationssämskläder, även tillskuret i stycken, inbegripet sämskläder som crust och kombinationssämskläder som crust, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90 (nedan kallat den berörda produkten). Den används främst för rengöring och polering.

                     (18)

                     Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna undersökning att den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden, och de är således likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

               3.   DUMPNING

                     (19)

                     I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida.

                     (20)

                     Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i undersökningen (se skäl 12) har kommissionen bedömt sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, särskilt statistiska uppgifter från Eurostat, den kinesiska exportdatabasen, uppgifterna i begäran om översyn, offentligt tillgängliga uppgifter, t.ex. den kinesiska tillverkaren Henan Prospers (6) officiella webbplats och uppgifter som under översynen erhölls från sökanden.

               3.1   Dumpning under översynsperioden

         3.1.1   Normalvärde

                     (21)

                     I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestäms normalvärdet för importen från Kina vanligen på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi, eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.

               Normalvärdet i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

                     (22)

                     I den ursprungliga undersökningen använde kommissionen Förenta staterna som jämförbart land och normalvärdet fastställdes på grundval av priserna hos en samarbetsvillig tillverkare av sämskläder i Förenta staterna.

                     (23)

                     Sedan dess har den enda tillverkare av sämskläder som var verksam i Förenta staterna avslutat sin tillverkning. I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång fastställdes därför normalvärdet på grundval av det genomsnittliga priset på import från Indien till unionen (eftersom Indien var den största exportören till unionen vid den tidpunkten).

               Normalvärdet för den aktuella undersökningen

                     (24)

                     I tillkännagivandet om inledande av den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång meddelade kommissionen berörda parter att den avsåg att använda priserna i unionen för att fastställa grunden för normalvärdet. Kommissionen informerade också berörda parter att det kan finnas andra tillverkare av sämskläder som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden i Indien, Nigeria, Turkiet och Nya Zeeland. Dessa länder kan således betraktas som tredjeländer med marknadsekonomi (nedan kallade jämförbara länder), i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Inga synpunkter inkom dock.

                     (25)

                     Kommissionen kontaktade först dessa potentiella jämförbara länders beskickningar och bad om hjälp med att identifiera tillverkare i deras respektive länder som skulle kunna inbjudas att samarbeta i egenskap av tillverkare i ett jämförbart land. Därefter sände kommissionen en begäran om samarbete till alla kända tillverkare av sämskläder i dessa länder, dvs. sju kända tillverkare och två kända tillverkarsammanslutningar i Indien, den enda kända tillverkaren i Nya Zeeland och den enda kända tillverkaren i Turkiet.

                     (26)

                     Endast en av tillverkarna av sämskläder, som är verksam i Indien, samtyckte ursprungligen till att samarbeta. Senare underlät denne dock att fylla i kommissionens frågeformulär och upphörde att samarbeta. Ingen av de kontaktade tillverkarna av sämskläder i det jämförbara landet samarbetade slutligen i undersökningen.

                     (27)

                     I avsaknad av en samarbetsvillig tillverkare i ett land med marknadsekonomi beslutade kommissionen att fastställa normalvärdet enligt samma metod som i föregående översyn vid giltighetstidens slut, nämligen på grundval av importpriset för den största importören av sämskläder till unionen.

                     (28)

                     Enligt statistiska uppgifter (7) svarade Nigeria för den största importvolymen till unionen under översynsperioden. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av det genomsnittliga priset på importen från Nigeria till unionen.

               3.1.2   Exportpris

                     (29)

                     Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i undersökningen (se skäl 12), bedömde kommissionen sannolikheten för fortsatt dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Exportpriset fastställdes på grundval av det genomsnittliga priset för importen från Kina till unionen (8).

               3.1.3   Dumpning

                     (30)

                     Kommissionen jämförde normalvärdet på grundval av den metod som beskrivs i avsnitt 3.1.1 med det exportpris som fastställts i enlighet med den metod som beskrivs i avsnitt 3.1.2. Dumpningsberäkningen resulterade i en dumpningsmarginal på 118 %.

               3.1.4   Slutsats beträffande dumpning under översynsperioden

                     (31)

                     De kinesiska exporterande tillverkarna fortsatte att exportera sämskläder till unionen till dumpade priser under översynsperioden, även om volymerna var lägre än i den ursprungliga undersökningen,

               3.2   Analys rörande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

                     (32)

                     Kommissionen undersökte ytterligare om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och hur attraktiv unionsmarknaden är.

                     (33)

                     Eftersom ingen av de kända exporterande tillverkarna av sämskläder samarbetade i undersökningen grundas de undersökningsresultat som anges i skälen 34–44 rörande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på andra källor, dvs. uppgifter från Eurostat, uppgifter från den kinesiska exportdatabasen, uppgifterna i begäran om översyn, offentligt tillgängliga uppgifter på den kinesiska tillverkaren Henan Prospers officiella webbplats och uppgifter som erhållits från sökanden under översynen.

               3.2.1   Produktionskapacitet

                     (34)

                     Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade, bygger de uppgifter som kommissionen förfogar över när det gäller produktion och outnyttjad kapacitet på de upplysningar som lämnats av sökanden och på offentligt tillgängliga uppgifter.

                     (35)

                     Enligt dessa uppgifter finns det en stor kapacitet för tillverkning av sämskläder i Kina.

                     (36)

                     För det första är världens största företag som sysslar med beredning av fårskinn, Henan Prosper, beläget i Kina. Även om Henan Prosper bereder djurhudar av olika slag (inbegripet skinn som inte omfattas av produktdefinitionen) har det en tillverkningskapacitet på 30 000 skinn per dag. Enligt Henan Prospers webbplats motsvarar denna kapacitet en årlig beredningskapacitet på 7 miljoner skinn (cirka 47,3 miljoner kvadratfot) (9). Företaget har 3 600 anställda och ett särskilt garveri för sämskläder (10). Även om det saknas information om den exakta andelen av tillverkningen (och kapaciteten) när det gäller sämskläder inom hela produktionen kan som jämförelse nämnas att unionsindustrins kapacitet att tillverka sämskläder uppgick till mellan 7 och 10 miljoner kvadratfot under översynsperioden (11).

                     (37)

                     För det andra finns det, enligt de uppgifter som lämnats av sökanden, flera andra tillverkare av sämskläder i Kina. Kommissionen förfogar inte över några uppgifter om dessa tillverkares produktionskapacitet. Henan Prospers årliga kapacitet på 7 miljoner skinn är i sig större än den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden (se tabell 1 i skäl 53).

                     (38)

                     Kommissionen drog därför slutsatsen att de kinesiska tillverkarna av sämskläder hade tillräcklig produktionskapacitet som skulle kunna användas för tillverkning av sämskläder för export till unionen om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla.

               3.2.2   De kinesiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer

                     (39)

                     Under översynsperioden exporterade de kinesiska tillverkarna betydande volymer av sämskläder till andra tredjeländer än unionen, framför allt till Malaysia, Bangladesh, Singapore, Vietnam, Japan och Förenta staterna. Den totala exportvolymen enligt den kinesiska exportdatabasen uppgick till 5,1 miljoner kvadratfot sämskläder under översynsperioden.

                     (40)

                     Kommissionen jämförde de genomsnittliga priserna för sämskläder som exporterades till de främsta exportmarknaderna under översynsperioden med det genomsnittliga exportpriset till unionen. Denna jämförelse gjordes på grundval av uppgifter från den kinesiska exportdatabasen (12).

                     (41)

                     Prisuppgifterna i den kinesiska exportdatabasen visade på betydande skillnader i priserna per kg mellan export till olika länder under översynsperioden. Enligt databasen exporterades dock 72,8 % av volymerna från Kina till tredjeländer till ett lägre pris jämfört med den export av samma produkt till unionen som befanns ha dumpats. Exporten av sämskläder från Kina till tredjeländer sker således till ännu lägre priser än till unionen.

               3.2.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

                     (42)

                     Innan åtgärderna infördes var unionen en traditionell exportmarknad för Kina. Under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (april 2004–mars 2005), uppgick den kinesiska importen till unionen till 6,6 miljoner kvadratfot sämskläder, mer än 28 gånger den nuvarande exportnivån till unionen.

                     (43)

                     Under översynsperioden var det genomsnittliga priset på unionsmarknaden (0,99 euro per kvadratfot) högre än det genomsnittliga kinesiska exportpriset till andra exportmarknader, vilket tyder på att det finns ett ekonomiskt incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att lägga om sin export till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

                     (44)

                     Mot bakgrund av det faktum att unionen var en traditionell kinesisk marknad före införandet av åtgärderna och på grund av (de höga) priserna anser kommissionen att om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla skulle unionsmarknaden bli mer attraktiv för de kinesiska tillverkarna och att det är troligt att de skulle försöka öka sin försäljning till unionen genom att utnyttja sin tillgängliga kapacitet, snarare än att börja exportera till andra marknader.

               3.2.4   Slutsats om dumpning och om sannolikheten för fortsatt dumpning

                     (45)

                     Av undersökningen framgick att importen från Kina fortsatte att komma in på unionsmarknaden till kraftigt dumpade priser under översynsperioden. Den visade också att produktionskapaciteten i Kina var mycket betydande jämfört med förbrukningen i unionen under översynsperioden. Denna kapacitet skulle sannolikt, åtminstone till en del, användas för export till unionsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla.

                     (46)

                     Vidare var de kinesiska exportpriserna till andra marknader lägre än till unionen. Denna prissättning på den kinesiska exporten till tredjeländers marknader visar att det är sannolikt att dumpningen till unionen skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla.

                     (47)

                     Med tanke på unionsmarknadens storleks- och prismässiga attraktionskraft är det dessutom sannolikt att exporten från Kina skulle omdirigeras till unionsmarknaden om åtgärderna upphörde att gälla.

                     (48)

                     Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns stor sannolikhet för att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till betydande dumpad import från Kina till unionen, dvs. att det finns en stor sannolikhet för fortsatt dumpning.

               4.   SKADA

         4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

                     (49)

                     Den likadana produkten tillverkades av två unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

                     (50)

                     Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till mellan 4 och 5 miljoner kvadratfot. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter rörande unionsindustrin, dvs. uppgifter från de två unionstillverkare som samarbetade i undersökningen. De två samarbetsvilliga unionstillverkarna står för omkring 100 % av den totala tillverkningen i unionen.

                     (51)

                     Eftersom de mikro- och makroekonomiska skadeindikatorerna grundar sig på uppgifter från endast två företag, presenteras de i indexerad form för att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

               4.2   Förbrukning i unionen

                     (52)

                     Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av kontrollerade uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och uppgifter om importen från Eurostat.

                     (53)

                     Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 1

                        Förbrukning i unionen (kvadratfot)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Total förbrukning i unionen (i tusen kvadratfot)

                                 25 000 –35 000

                                 30 000 –40 000

                                 35 000 –45 000

                                 40 000 –50 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    113

                                    127

                                    141

                                    Källa: Uppgifter från sökanden och Eurostat.

                     (54)

                     Förbrukningen i unionen ökade stadigt med 13–14 % per år och totalt med 41 % under skadeundersökningsperioden.

               4.3   Import från Kina

         4.3.1   Volym och marknadsandel

                     (55)

                     Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter om importen från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skälen 52–54.

                     (56)

                     Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 2

                        Importvolym (i kvadratfot) och marknadsandel

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Importvolym från Kina (i tusen kvadratfot)

                                 3 230

                                 403

                                 293

                                 230

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    12

                                    9

                                    7

                                 Marknadsandel för importen från Kina (%)

                                 10–15

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                    Källa: Uppgifter från Eurostat.

                     (57)

                     Importvolymerna från Kina minskade kraftigt, från 3,2 miljoner kvadratfot 2014 till 0,2 miljoner kvadratfot under översynsperioden, dvs. med 93 %, och med en motsvarande minskning av marknadsandelen från 10–15 % till 0–5 % under skadeundersökningsperioden. De kinesiska exporterande tillverkarna har för närvarande en mycket liten marknadsandel, vilket stöder uppfattningen att de gällande antidumpningsåtgärderna har varit effektiva.

               4.3.2   Priser för importen från Kina och prisunderskridande

                     (58)

                     Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 3

                        Importpriser (euro/kvadratfot)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Pris på importen från Kina (euro/kvadratfot)

                                 0,06

                                 0,24

                                 0,28

                                 0,39

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    417

                                    490

                                    668

                                    Källa: Uppgifter från Eurostat.

                     (59)

                     Importpriserna steg kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Det kan dock noteras att penningvärdet för basåret är relativt lågt.

                     (60)

                     I syfte att analysera prisunderskridandet under översynsperioden jämfördes unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på unionsmarknaden med motsvarande vägda genomsnittliga importpris från Kina. För jämförelsen justerades unionsindustrins försäljningspriser, för att i synnerhet ta hänsyn till kreditnotor, leveranskostnader, förpackning och provisioner till nivån fritt fabrik. Importpriset från Kina erhölls från Eurostat och justerades med avseende på tull och kostnader efter importen.

                     (61)

                     Jämförelsen visade att under översynsperioden underskred importen av den berörda produkten unionsindustrins priser med 36,6 %, med beaktande av den gällande antidumpningstullen.

               4.4   Import från tredjeländer

                     (62)

                     Importen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 4

                        Import från tredjeländer

                                 Land

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Indien

                                 Volym (i tusen kvadratfot)

                                 10 940

                                 11 280

                                 11 423

                                 10 907

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    104

                                    100

                                 Marknadsandel (%)

                                 35–40

                                 30–35

                                 25–30

                                 25–30

                                 Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

                                 0,55

                                 0,53

                                 0,61

                                 0,65

                                 Turkiet

                                 Volym (i tusen kvadratfot)

                                 2 157

                                 2 360

                                 2 720

                                 2 043

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    126

                                    95

                                 Marknadsandel (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

                                 1,16

                                 0,91

                                 0,64

                                 0,64

                                 Nigeria

                                 Volym (i tusen kvadratfot)

                                 3 663

                                 8 890

                                 15 930

                                 22 607

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    243

                                    435

                                    617

                                 Marknadsandel (%)

                                 10–15

                                 25–30

                                 40–45

                                 50–55

                                 Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

                                 0,38

                                 0,73

                                 0,96

                                 0,85

                                 Nya Zeeland

                                 Volym (i tusen kvadratfot)

                                 1 833

                                 2 127

                                 1 673

                                 1 783

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    116

                                    91

                                    97

                                 Marknadsandel (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 0–5

                                 Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

                                 0,72

                                 0,89

                                 0,78

                                 0,74

                                 Pakistan

                                 Volym (i tusen kvadratfot)

                                 1 480

                                 927

                                 517

                                 727

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    63

                                    35

                                    49

                                 Marknadsandel (%)

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

                                 0,66

                                 0,88

                                 0,87

                                 0,82

                                 Övriga världen

                                 Volym (i tusen kvadratfot)

                                 2 823

                                 4 920

                                 2 123

                                 903

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    75

                                    32

                                 Marknadsandel (%)

                                 5–10

                                 10–15

                                 5–10

                                 0–5

                                 Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

                                 0,57

                                 0,43

                                 0,50

                                 0,85

                                 Totalt alla tredjeländer utom Kina

                                 Volym (i tusen kvadratfot)

                                 26 127

                                 30 907

                                 34 680

                                 39 200

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    118

                                    133

                                    150

                                 Marknadsandel (%)

                                 75–80

                                 85–90

                                 85–90

                                 90–95

                                 Genomsnittligt pris (euro per kvadratfot)

                                 0,54

                                 0,63

                                 0,78

                                 0,77

                                    Källa: Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär.

                     (63)

                     Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från andra tredjeländer till unionen kontinuerligt, från ca 26 miljoner kvadratfot under 2014 till ca 39 miljoner kvadratfot under översynsperioden, dvs. med 50 %. Denna import stod för en unionsmarknadsandel på 90–95 % under översynsperioden (en ökning från 75–80 % år 2014). Sammantaget förefaller andra tredjeländer ha dragit full nytta av den ökade förbrukningen i unionen på 41 % som anges i skäl 54.

                     (64)

                     Sett till land stod importen från Nigeria för den största marknadsandelen, nämligen 52,5 % under översynsperioden. Andra betydande leverantörer av sämskläder till unionen var Indien, Turkiet och Nya Zeeland.

                     (65)

                     Importen från Nigeria förtjänar särskild uppmärksamhet. Volymerna har ökat kraftigt, och under skadeundersökningsperioden rörde det sig om en stadig och nästan femfaldig ökning. I själva verket var det endast Nigerias marknadsandel som ökade under skadeundersökningsperioden. År 2014 svarade importen från Nigeria för en marknadsandel på 12 %, medan hälften av alla sålda sämskläder under översynsperioden hade ursprung i Nigeria.

               4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

         4.5.1   Allmänna anmärkningar

                     (66)

                     I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

                     (67)

                     Vid fastställandet av skada har kommissionen inte gjort någon åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer, eftersom unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen utgörs av endast två tillverkare. Kommissionen utvärderade de ekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde dessa två tillverkare.

                     (68)

                     Skadeindikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, arbetskraftskostnader, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, priser per försäljningsenhet, enhetskostnad, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. De analyseras i det följande.

               4.5.2   Skadeindikatorer

         4.5.2.1   Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                     (69)

                     Unionens sammanlagda tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 5

                        Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Produktionsvolym (i tusen kvadratfot)

                                 3 000 –4 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                 Produktionskapacitet (i tusen kvadratfot)

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Kapacitetsutnyttjande (%)

                                 40–50

                                 50–60

                                 50–60

                                 50–60

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                    Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

                     (70)

                     Unionsindustrins produktionsvolym ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden.

                     (71)

                     Produktionskapaciteten förblev stabil mellan 2014 och översynsperioden, med ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjande som fluktuerade enligt produktionsnivåerna under samma period. Överlag ökade kapacitetsutnyttjandet mellan 2014 och översynsperioden, men i ett historiskt perspektiv förblev nivåerna låga. Det bör noteras att en låg utnyttjandegrad vanligtvis påverkar kostnaden per enhet, eftersom de fasta kostnaderna fördelas över låga produktionsvolymer.

               4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

                     (72)

                     Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 6

                        Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder (i tusen kvadratfot)

                                 4 000 –5 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    82

                                    89

                                    90

                                 Marknadsandel (%)

                                 10–15

                                 10–15

                                 10–15

                                 5–10

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    72

                                    71

                                    63

                                    Källa: Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär.

                     (73)

                     På det hela taget följde inte unionsindustrins försäljningsvolymer den uppåtgående trenden i fråga om förbrukning. Medan förbrukningen i unionen ökade med 41 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 54) så minskade under samma period unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten till oberoende kunder på unionsmarknaden med 10 %, vilket resulterade i en betydande minskning av unionsindustrins marknadsandel i unionen.

               4.5.2.3   Sysselsättning och produktivitet

                     (74)

                     Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 7

                        Sysselsättning och produktivitet

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Antal anställda

                                 50–60

                                 60–70

                                 60–70

                                 70–80

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    122

                                    122

                                    151

                                 Produktivitet (kvadratfot per anställd)

                                 70–80

                                 70–80

                                 70–80

                                 50–60

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    100

                                    79

                                    Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

                     (75)

                     Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin ökade med 51 % under skadeundersökningsperioden. Emellertid minskade produktiviteten hos unionsindustrins personalstyrka, mätt som output per anställd och år, med 21 %, till följd av att sysselsättningen ökade i högre takt än produktionen.

               4.5.2.4   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

                     (76)

                     Indikatorerna ovan visar att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation fortfarande är bräcklig och sårbar, trots de antidumpningsåtgärder som är i kraft sedan 2006. En fullständig återhämtning från tidigare dumpning kunde inte konstateras. Med tanke på den nuvarande höga dumpningsmarginal som fastställts för import av sämskläder från Kina anses det att unionsindustrin, trots de nuvarande låga volymerna, fortfarande är sårbar för de skadliga effekterna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden.

               4.5.2.5   Priser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

                     (77)

                     Unionstillverkarnas viktade genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 8

                        Försäljningspriser i unionen

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    101

                                    106

                                 Produktionskostnad per enhet

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    110

                                    100

                                    107

                                    Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

                     (78)

                     Unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade tillverkningskostnaden per enhet i unionsindustrin med 7 %. Den främsta orsaken till denna ökning var ökningen av råvarupriserna (dvs. för oberedda skinn).

               4.5.2.6   Arbetskraftskostnad

                     (79)

                     Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 9

                        Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    72

                                    Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

                     (80)

                     Den genomsnittliga lönekostnaden per anställd minskade med 28 % under skadeundersökningsperioden.

               4.5.2.7   Lager

                     (81)

                     Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 10

                        Lagerstockar

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Utgående lager

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    153

                                    155

                                    153

                                    Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

                     (82)

                     Unionsindustrins utgående lager ökade med avsevärda 53 % mellan 2014 och översynsperioden.

               4.5.2.8   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

                     (83)

                     Unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 11

                        Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Översynsperioden

                                 Nettovinst av försäljningen i EU till icke-närstående kunder

                                    Index (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 137

                                    – 89

                                    – 108

                                 Kassaflöde

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    – 287

                                    – 76

                                    – 132

                                 Investeringar

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    26

                                    94

                                 Räntabilitet

                                    Index (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 107

                                    – 150

                                    – 257

                                    Källa: Uppgifter från svar på frågeformulär.

                     (84)

                     Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes som en procentandel av försäljningsomsättningen. Unionsindustrin gick med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Från 2014 till översynsperioden låg förlusterna konsekvent på samma nivå och ökade med totalt 8 %. Denna negativa utveckling sammanföll tidsmässigt med den dynamiska ökning av förbrukningen i unionen som anges i skäl 54. Såsom anges i skäl 64 härrörde denna ökning nästan så gott som helt från import från andra tredjeländer.

                     (85)

                     Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Detta nettokassaflöde från den löpande verksamheten minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, vilket huvudsakligen förklaras av de betydande förlusterna.

                     (86)

                     Räntabiliteten är vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten var negativ under hela skadeundersökningsperioden.

                     (87)

                     Investeringarna under skadeundersökningsperioden användes inte för att öka produktionskapaciteten. Snarare var alla investeringar i huvudsak avsedda för underhåll och uppdatering av befintlig kapacitet. Det betydande beloppet för 2015 beror på omlokaliseringen av en av unionstillverkarnas produktionsanläggning från en medlemsstat till en annan.

                     (88)

                     Förmågan att anskaffa kapital påverkades av de förluster som uppkom under skadeundersökningsperioden.

               4.5.3   Slutsats om skada

                     (89)

                     Under skadeundersökningsperioden förblev unionsindustrins ekonomiska situation prekär. Av unionsindustrins indikatorer visade särskilt lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet betydande negativa resultat. Unionsindustrin har också drabbats av en betydande minskning av dess marknadsandel. Den negativa utvecklingen av marknadsandelen sammanföll med en generell ökning av efterfrågan av sämskläder i unionen, vilket gynnade import från andra tredjeländer än Kina. En del av den negativa utvecklingen kan förklaras av den sammanlagda effekten av en rad faktorer som tillsammans ytterligare försämrade tillståndet för unionsindustrin, som fortfarande befann sig i ett bräckligt läge under översynsperioden. Viktigast av dessa faktorer var den plötsliga ökningen av importen från Nigeria till lägre priser än unionsindustrins.

                     (90)

                     Några skadeindikatorer utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 20 % och produktionskapaciteten med 9 %. Dessa ökningar ledde dock inte till ökad försäljning på unionsmarknaden.

                     (91)

                     Även om importen från Kina minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden, från ca 3 miljoner kvadratfot under 2014 till ca 230 000 kvadratfot under översynsperioden, vilket ledde till en minskning av marknadsandelen från 10–15 % till 0–5 %, ökade den sammanlagda importen från tredjeländer betydligt.

                     (92)

                     Det är därför sannolikt att ökningen av denna import från tredjeländer har hindrat unionsindustrins eventuella återhämtning från den tidigare skada som vållades av dumpad import från Kina, särskilt från och med 2015, då importen från Kina började avta.

                     (93)

                     År 2014 stod Kina emellertid fortfarande för en marknadsandel i unionen på över 10 %. Även om den dumpade importen från Kina minskade avsevärt under översynsperioden, förblev dess marknadsandel under den period som föregick översynsperioden, särskilt under 2014, relativt hög. Härtill kom att priserna på denna import betydligt underskred unionspriserna under översynsperioden. Det kan därför inte uteslutas att denna import, trots att den minskade under översynsperioden, i hög grad bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

                     (94)

                     Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin har dragit nytta av de ursprungliga åtgärderna, eftersom det skedde vissa förbättringar under hela skadeundersökningsperioden jämfört med den situation som konstaterades under den ursprungliga undersökningsperioden. Unionsindustrin har emellertid återhämtat sig långsamt och befinner sig fortfarande i en bräcklig och sårbar situation på grund av de ovan nämnda faktorerna. Under översynsperioden konstaterades således att unionsindustrin lidit väsentlig skada, såsom framgår av utvecklingen av de indikatorer som anges i artikel 3.5 i grundförordningen.

               5.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA OM ÅTGÄRDERNA UPPHÄVS

                     (95)

                     Översynen har visat att importen från Kina skedde till dumpade prisnivåer under översynsperioden (skäl 31) och att det fanns en sannolikhet för fortsatt dumpning om åtgärderna tilläts att upphöra (skäl 48). I undersökningen drogs även slutsatsen, såsom anges i skäl 94, att unionsindustrin led skada. Kommissionen bedömde därför huruvida det skulle vara sannolikt att den skada som ursprungligen orsakats av dumpad import från Kina skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

                     (96)

                     För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: den outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft, de sannolika prisnivåerna för importen från Kina i avsaknad av antidumpningsåtgärder och importens inverkan på unionsindustrin.

               5.1   Outnyttjad kapacitet, handelsflöden och EU-marknadens attraktionskraft

                     (97)

                     Under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång fann man att de kinesiska exportörerna hade betydande outnyttjad kapacitet i förhållande till den europeiska marknadens storlek, en kapacitet som inte helt kunde absorberas genom efterfrågan på den kinesiska inhemska marknaden och på andra exportmarknader än unionsmarknaden. I avsaknad av uppgifter som tyder på motsatsen kan det antas att den outnyttjade kapaciteten var densamma under den aktuella skadeundersökningsperioden.

                     (98)

                     Enligt undersökningen exporterades dock 75 % av volymerna från Kina till tredjeländer under översynsperioden till ett lägre pris jämfört med exporten av samma produkt till unionen (se skäl 43). Det finns inget som tyder på att denna situation kommer att förändras, åtminstone inte på kort sikt.

                     (99)

                     Med hänsyn till den högre prisnivån är unionsmarknaden således mer attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna än 2/3 av de andra marknader till vilka de kinesiska exporterande tillverkarna exporterade under översynsperioden. Om åtgärderna upphörde skulle unionsmarknadens attraktionskraft öka ytterligare i avsaknad av tullar.

                     (100)

                     Vidare var unionsmarknaden innan åtgärderna infördes en traditionell exportmarknad för de kinesiska exporterande tillverkarna, som under den ursprungliga undersökningsperioden hade en andel på över 30 % av unionsmarknaden.

                     (101)

                     Undersökningen visade också att importen från Kina utan antidumpningstullen skulle ha underskridit unionsindustrins priser med 59,7 % under översynsperioden. Detta visar var prisnivåerna för importen från Kina sannolikt skulle ligga om åtgärderna upphävdes.

                     (102)

                     Priserna på importen från Kina är betydligt lägre än priserna på annan import till unionen (se tabellerna 3 och 4). Undersökningen visade att priserna för importen från Kina under översynsperioden var ungefär 50 % lägre än det genomsnittliga priset på importen från andra tredjeländer till unionen. Det är därför sannolikt att importen från Kina skulle ersätta den importen och orsaka ytterligare tryck på prisnivåerna på unionens marknader.

               5.2   Effekt på unionsindustrins situation

                     (103)

                     Med tanke på den höga kapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktionskraft samt andra faktorer enligt sammanfattningen ovan i skälen 97–102, är det således sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna upphävs, kommer att återuppta sin export till unionsmarknaden i betydande mängder och till dumpade priser som väsentligt underskrider unionstillverkarnas priser.

                     (104)

                     Detta skulle få en negativ inverkan på unionsindustrin, eftersom dessa betydande ytterligare importvolymer skulle pressa ned de försäljningspriser som unionsindustrin kan ta ut och minska unionsindustrins försäljningsvolym liksom dess kapacitetsutnyttjande, vilket skulle leda till att dess tillverkningskostnader skulle öka. Den förväntade ökningen av dumpad lågprisimport skulle således medföra en ytterligare och kraftig försämring av unionsindustrins ekonomiska resultat, särskilt av dess lönsamhet.

               5.3   Slutsats

                     (105)

                     Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd av detta skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras.

               6.   UNIONENS INTRESSE

                     (106)

                     I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sämskläder från Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet.

                     (107)

                     Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

                     (108)

                     Det undersöktes om det fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

               6.1   Unionsindustrins intresse

                     (109)

                     Även om de gällande antidumpningsåtgärderna i stor utsträckning skyddat unionsmarknaden från dumpad import, befinner sig unionsindustrin fortfarande i en bräcklig situation, vilket bekräftas av den negativa utvecklingen för vissa skadeindikatorer.

                     (110)

                     Om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla, kan det rimligen antas att det sannolika inflödet av betydande volymer av dumpad import från det berörda landet skulle leda till ytterligare skada för unionsindustrin. Detta inflöde skulle troligen också orsaka bland annat förlorade marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.

                     (111)

                     Kommissionen drog således slutsatsen att bibehållandet av antidumpningsåtgärderna mot import av sämskläder från Kina ligger i unionsindustrins intresse.

               6.2   Icke-närstående importörers och användares intresse

                     (112)

                     Vid den ursprungliga undersökningen konstaterades att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte skulle få någon allvarlig negativ inverkan på situationen för importörer och användare i unionen. Ingen importör samarbetade i undersökningen.

                     (113)

                     I avsaknad av samarbetsvilja från importörers och användares sida i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång anser kommissionen att dess slutsatser i den ursprungliga undersökningen fortfarande är giltiga och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka importörerna och användarna inom unionen negativt, åtminstone inte i någon större utsträckning.

               6.3   Slutsats om unionens intresse

                     (114)

                     Därför drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import av den berörda produkten med ursprung i Kina.

               7.   UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

                     (115)

                     Alla parter underrättades om de viktigaste faktauppgifter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga antidumpningsåtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifterna. Inga synpunkter inkom.

               8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

                     (116)

                     Kommissionen drar därför, och i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, slutsatsen att de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av sämskläder med ursprung i Kina som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 1153/2012 bör bibehållas.

                     (117)

                     Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (13) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid en eventuell återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta gällande tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering.

                     (118)

                     Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande om de åtgärder som föreskrivs i denna förordning.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1

               1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av sämskläder och kombinationssämskläder, även tillskuret i stycken, inbegripet sämskläder och kombinationssämskläder som crust, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90, med ursprung i Folkrepubliken Kina.

               2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 58,9 %.

               3.   Om inte annat anges ska de bestämmelser som är i kraft vad gäller tullar tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.

            Artikel 2
            Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 20 februari 2019.

                  På kommissionens vägnar

               Jean-Claude JUNCKER

                  Ordförande

            (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Rådets förordning (EG) nr 1338/2006 av den 8 september 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutligt uttag av den preliminära tull som införts på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 251, 14.9.2006, s. 1).

            (3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1153/2012 av den 3 december 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 334, 6.12.2012, s. 31).

            (4)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 72, 8.3.2017, s. 3).

            (5)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 416, 6.12.2017, s. 15).

            (6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm

            (7)  Källa: Eurostat.

            (8)  Källa: Eurostat.

            (9)  Enligt unionsindustrin motsvarar ett skinn mellan 6,5 och 7 kvadratfot (7 miljoner*6,75 = 47,25 miljoner).

            (10)  Asia Pacific Leather Fair, utställarkatalog (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740), artikel i en lädertidskrift (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd).

            (11)  Den exakta uppgiften rörande kapaciteten är sekretessbelagd.

            (12)  Exporten uttrycks i US-dollar och på fob-basis. Kvantiteterna uttrycks i kilogram.

            (13)  Domstolens dom (tredje avdelningen) av den 18 januari 2017, C-365/15, Wortmann/Hauptzollamt Bielefeld, ECLI:EU:C:2017:19, punkterna 35–39.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/591 av den 11 april 2019 om ändring av bilaga V till förordning (EG) nr 136/2004 vad gäller upptagandet av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och vissa av dess kronbesittningar i förteckningen över tredjeländer från vilka sändningar av hö och halm får föras in till unionen (Text av betydelse för EES.)

text:
                  11.4.2019

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  LI 100/20

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/591
         av den 11 april 2019
         om ändring av bilaga V till förordning (EG) nr 136/2004 vad gäller upptagandet av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och vissa av dess kronbesittningar i förteckningen över tredjeländer från vilka sändningar av hö och halm får föras in till unionen
         (Text av betydelse för EES)
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (1), särskilt artikel 19.1, och
         av följande skäl:

                     (1)

                     Den 29 mars 2017 anmälde Förenade kungariket sin avsikt att utträda ur unionen i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Den 22 mars 2019 antog Europeiska rådet beslut (EU) 2019/476 (2) om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget i samförstånd med Förenade kungariket. Om utträdesavtalet inte godkänns av det brittiska underhuset senast den 29 mars 2019 förlängs enligt det beslutet den tidsfrist som föreskrivs i artikel 50.3 i EU-fördraget till och med den 12 april 2019. Eftersom utträdesavtalet inte hade godkänts den 29 mars 2019 kommer unionsrätten att upphöra att vara tillämplig på och i Förenade kungariket den 13 april 2019 (nedan kallat utträdesdagen).

                     (2)

                     I direktiv 97/78/EG fastställs principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter som förs in i unionen från tredjeländer. Enligt artikel 19.1 i det direktivet ska kommissionen upprätta en förteckning över de växtprodukter som ska genomgå veterinärkontroller eftersom de kan medföra risk för spridning av smittsamma eller infektiösa djursjukdomar till unionen samt en förteckning över tredjeländer som kan få tillstånd att exportera dessa växtprodukter till unionen.

                     (3)

                     I bilaga IV till kommissionens förordning (EG) nr 136/2004 (3) förtecknas hö och halm som växtprodukter som ska genomgå veterinärkontroller, medan det i bilaga V till den förordningen förtecknas de länder från vilka medlemsstaterna får importera hö och halm.

                     (4)

                     Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland har lämnat nödvändiga garantier för att det landet och vissa av dess kronbesittningar uppfyller villkoren i förordning (EG) nr 136/2004 för införsel till unionen av sändningar av hö och halm från och med utträdesdagen genom att fortsätta att följa unionsrätten under en inledande period på minst nio månader.

                     (5)

                     Med beaktande av dessa särskilda garantier från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och för att undvika onödiga störningar i handeln efter utträdesdagen bör därför Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och vissa av dess kronbesittningar upptas i förteckningen över länder i bilaga V till förordning (EG) nr 136/2004 från vilka sändningar av hö och halm får föras in till unionen.

                     (6)

                     Bilaga V till förordning (EG) nr 136/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

                     (7)

                     Den här förordningen bör tillämpas från och med den 13 april 2019, om inte unionsrätten fortsätter att vara tillämplig på och i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland den dagen.

                     (8)

                     De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1
            Bilaga V till förordning (EG) nr 136/2004 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

            Artikel 2
            Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
            Den ska tillämpas från och med den 13 april 2019.
            Den ska dock inte tillämpas om unionsrätten fortsätter att vara tillämplig på och i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland den dagen.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 11 april 2019.

                  På kommissionens vägnar

               Jean-Claude JUNCKER

                  Ordförande

            (1)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9.

            (2)  Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476 antaget i samförstånd med Förenade kungariket av den 22 mars 2019 om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget (EUT L 80 I, 22.3.2019, s. 1).

            (3)  Kommissionens förordning (EG) nr 136/2004 av den 22 januari 2004 om veterinärkontroller av produkter från tredje land vid gemenskapens gränskontrollstationer (EUT L 21, 28.1.2004, s. 11).

            BILAGA
            Bilaga V till förordning (EG) nr 136/2004 ska ändras på följande sätt:

                        a)

                        Följande rader ska införas efter posten för Chile:

                                    ”GB

                                    Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland

                                    GG

                                    Guernsey”

                        b)

                        Följande rad ska införas efter posten för Island:

                                    ”JE

                                    Jersey”


                  21.5.2019

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 133/8

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/808
         av den 20 maj 2019
         om ändring av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 av den 7 juli 2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak och om upphävande av förordning (EG) nr 2465/96 (1), särskilt artikel 11 b, och
         av följande skäl:

                     (1)

                     I bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 förtecknas den tidigare irakiska regeringens offentliga organ, företag och inrättningar samt fysiska och juridiska personer, organ och enheter som enligt den förordningen omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser som fanns utanför Irak den 22 maj 2003.

                     (2)

                     Den 14 maj 2019 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka fyra poster från förteckningen över personer och enheter som bör omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser.

                     (3)

                     Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1
            Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

            Artikel 2
            Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2019.

                  På kommissionens vägnar

                  För ordföranden

                  Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

            (1)  EUT L 169, 8.7.2003, s. 6.

            BILAGA
            I bilaga III till rådets förordning (EG) nr 1210/2003 ska följande poster utgå:

                           ”25.

                           DIRECTORATE GENERAL OF BAGHDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Adress: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, Building 66, Baghdad, Irak.”

                           ”54.

                           IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Adress: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Baghdad, Irak.”

                           ”90.

                           NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Adress: Rashid Street, P.O. Box 11387, Baghdad, Irak.”

                           ”135.

                           STATE ENTERPRISE FOR FERTILIZER INDUSTRIES. Adress: P.O. Box 74, Basra, Irak.”