title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1996 av den 28 november 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036

text:
                  2.12.2019

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 310/6

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1996
         av den 28 november 2019
         om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 11.2,
         av följande skäl:
         1.   FÖRFARANDE

         1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

                     (1)

                     Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 682/2007 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 och ex 2005 80 00, med ursprung i Konungariket Thailand (nedan kallat Thailand) (nedan kallade de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,1 % och 12,9 %.

                     (2)

                     Genom rådets förordning (EG) nr 954/2008 (3) ändrades förordning (EG) nr 682/2007 när det gäller den införda tullsatsen för ett företag och för ”alla övriga företag”. De ändrade tullsatserna uppgår till mellan 3,1 % och 14,3 %. Import från två exporterande thailändska producenter vilkas åtaganden hade godtagits genom kommissionens beslut 2007/424/EG (4) undantogs från tullen.

                     (3)

                     Genom förordning (EG) nr 847/2009 (5) fastställde rådet att prisåtaganden med fasta minimipriser på import inte längre ansågs lämpligt för att motverka den skadevållande dumpningen. Därmed återkallades de godtagna åtagandena, och erbjudanden om åtaganden från ytterligare tio thailändska exporterande tillverkare avslogs.

                     (4)

                     Genom förordning (EU) nr 875/2013 (6) återinförde rådet de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång).

                     (5)

                     Efter en partiell interimsöversyn ändrade rådet genom förordning (EU) nr 307/2014 (7) den antidumpningstull som fastställts genom förordning (EU) nr 875/2013 för River Kwai International Food Industry Co., Ltd

                     (6)

                     Till följd av domstolens domar av den 14 december 2017 och den 28 mars 2019, i målen T-460/14 och C-144/18 P, återupptog kommissionen (8), den 29 augusti 2019, den antidumpningsundersökning beträffande import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand som ledde till antagandet av förordning (EU) nr 307/2014. Undersökningen återupptogs endast såvitt avser River Kwai International Food Industry Co. Ltd och vid den tidpunkt då oegentligheten begicks.

               1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

                     (7)

                     Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (9) för de gällande antidumpningsåtgärderna mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen).

                     (8)

                     Begäran om översyn ingavs den 13 juni 2018 av Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (nedan kallad AETMD eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda produktion av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn.

                     (9)

                     Begäran om översyn grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

               1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

                     (10)

                     Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen, inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import till unionen av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand (nedan kallat Thailand eller det berörda landet). Den 12 september 2018 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (10) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

               1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

                     (11)

                     Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2017 till och med den 30 juni 2018 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för att bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

               1.5   Berörda parter

                     (12)

                     I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökandena, kända unionstillverkare, de kända tillverkarna och myndigheterna i Thailand, kända importörer, användare och handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

                     (13)

                     De berörda parterna gavs också möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

               1.6   Stickprovsförfarande

                     (14)

                     I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att utföra stickprov bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

               1.6.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

                     (15)

                     I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare.

                     (16)

                     I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre unionstillverkare på grundval av de största produktionsvolymerna under 2017 och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter.

                     (17)

                     Efter de inkomna synpunkterna ersatte kommissionen ett företag från det preliminära stickprovet med den näst största unionstillverkaren. Företaget visade att det inte hade de resurser som krävdes för att samarbeta under översynen. Det slutliga urvalet av unionstillverkare stod för mer än 60 % av den totala uppskattade produktionsvolymen i unionen. Inga andra synpunkter lämnades. Kommissionen drog slutsatsen att urvalet var representativt för unionsindustrin.

               1.6.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

                     (18)

                     För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Endast en icke-närstående importör lämnade de begärda uppgifterna.

                     (19)

                     Det var därför inte nödvändigt att ta stickprov av importörer.

               1.6.3   Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Thailand

                     (20)

                     För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande producenter i Thailand att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Thailands delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

                     (21)

                     Tre tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Alla tre tillverkare exporterade den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden och är därför exporterande tillverkare. De står för omkring 80 % av all export från Thailand till unionen.

               1.7   Svar på frågeformuläret

                     (22)

                     Kopior av frågeformulären fanns tillgängliga på GD Handels webbplats när ärendet inleddes. Kommissionen skickade skrivelser till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, till den icke-närstående importören och till de tre exporterande tillverkare som lämnade de begärda uppgifterna och uppmanade dem att fylla i det frågeformulär som var avsett för dem.

                     (23)

                     Svar på frågeformuläret mottogs från de tre unionstillverkarna och de tre samarbetsvilliga tillverkarna i det berörda landet.

                     (24)

                     Inget svar på frågeformuläret mottogs från den icke-närstående importören.

               1.8   Kontroll

                     (25)

                     Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse, samt kontrollerade dessa uppgifter tillsammans med de samarbetsvilliga parterna. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande företag:

                                 Unionstillverkare

                                             —

                                             Bonduelle SA, Renescure, Frankrike

                                             —

                                             Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italien

                                             —

                                             Groupe d’aucy, Theix, Frankrike

                                 Exporterande tillverkare i Thailand

                                             —

                                             Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Thailand

                                             —

                                             River Kwai International Food Industrial Company Limited (RKI), Kanchanaburi, Thailand

                                             —

                                             Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Thailand

               2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

         2.1   Produkt som översynen gäller

                     (26)

                     Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, nämligen sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 (Taric-nummer 2001903010), och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00 (Taric-nummer 2005800010), med ursprung i Thailand (nedan kallad den produkt som översynen gäller).

                     (27)

                     Undersökningen har visat att alla de olika typerna av den produkt som översynen gäller, trots att konserveringsmetoderna skiljer sig åt, har samma grundläggande biologiska och kemiska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål.

               2.2   Likadan produkt

                     (28)

                     Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande biologiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

                                 —

                                 Den produkt som översynen gäller.

                                 —

                                 Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Thailand. och

                                 —

                                 Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

                     (29)

                     De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

               3.   DUMPNING

         3.1   Thailand

         3.1.1   Inledande anmärkningar

                     (30)

                     Under översynsperioden fortsatte importen av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn från Thailand, om än på lägre nivåer än under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (dvs. från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005). Enligt Eurostat motsvarade importen av sockermajs från Thailand omkring 3,9 % av unionsmarknaden under översynsperioden, jämfört med en marknadsandel på 12,7 % under den ursprungliga undersökningen och 6 % under den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. I absoluta tal uppgick importen från Thailand till 13 643 ton under översynsperioden. Detta ledde till en minskning av importen från 41 973 ton i den ursprungliga undersökningen till 21 856 ton under den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång.

               3.1.2   Dumpning under översynsperioden

         3.1.2.1   Normalvärde

                     (31)

                     Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen är representativ om den samlade inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på den inhemska marknaden per exporterande tillverkare utgjorde minst 5 % av dess samlade exportförsäljning av den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden.

                     (32)

                     På grundval av detta var endast en exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden representativ.

                     (33)

                     Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för den exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden.

                     (34)

                     Kommissionen undersökte sedan huruvida denna samarbetsvilliga exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en produkttyp är representativ om den samlade inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av dess samlade exportförsäljning av den likadana produkten eller den jämförbara produkttypen till unionen.

                     (35)

                     Därefter fastställde kommissionen de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen var representativ och de produkttyper för vilka ingen inhemsk försäljning förekom eller där den inhemska försäljningen inte var representativ.

                     (36)

                     För de produkttyper för vilka det förekom representativ inhemsk försäljning fastställde kommissionen därefter, för varje produkttyp, andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden, för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

                     (37)

                     Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

                                 a)

                                 Försäljningsvolymen av produkttypen, som såldes till ett nettopris lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, motsvarade mer än 80 % av den samlade försäljningsvolymen för denna produkttyp. och

                                 b)

                                 det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

                     (38)

                     I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all inhemsk försäljning av den produkttypen under översynsperioden.

                     (39)

                     Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp för den lönsamma delen av den inhemska försäljningen av produkttyperna under översynsperioden, om

                                 a)

                                 Den lönsamma försäljningsvolymen av produkttypen motsvarar högst 80 % av den samlade försäljningsvolymen av denna typ. eller

                                 b)

                                 det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

                     (40)

                     Analysen av den inhemska försäljningen för produkttyperna med representativ inhemsk försäljning visade att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än tillverkningskostnaden per enhet. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen.

                     (41)

                     Om ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

                     (42)

                     Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnad för den likadana produkten under översynsperioden:

                                 a)

                                 De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader (FAA) för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden. och

                                 b)

                                 Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens vägda genomsnittliga vinst på den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden.

                     (43)

                     Tillverkningskostnaden justerades vid behov.

                     (44)

                     För de två återstående exporterande tillverkare som inte sålde den likadana produkten för inhemsk förbrukning måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

                     (45)

                     Normalvärdet beräknades genom att man till tillverkningskostnaden för varje produkttyp som exporterades till Europeiska unionen lade till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

                     (46)

                     För en av de två exporterande tillverkare som inte sålde den likadana produkten för inhemsk förbrukning, i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen, baserades försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten på det faktiska belopp som gällde för tillverkning och försäljning vid normal handel inom samma generella produktkategori för den exporterande tillverkaren i fråga på den inhemska marknaden.

                     (47)

                     För den andra exporterande tillverkaren, som sålde varken den likadana produkten eller samma generella produktkategori för inhemsk förbrukning, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten som genomsnittet av dem som beräknats för samma generella produktkategori för de båda andra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Denna metod säkerställer att det fastställda tillägget för vinst inte överskrider den vinst som andra exportörer normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen.

               3.1.2.2   Exportpris

                     (48)

                     Alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare exporterade den produkt som översynen gäller direkt till oberoende kunder i unionen under översynsperioden. Exportpriset var därför det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den produkt som översynen gäller när den säljs på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

               3.1.2.3   Jämförelse

                     (49)

                     Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

                     (50)

                     När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

                     (51)

                     Justeringar gjordes av exportpriset för olikheter i transportkostnader, hanterings- och lastningskostnader, kreditkostnader, bankavgifter och provisioner, i tillämpliga och vederbörligen motiverade fall.

                     (52)

                     Justeringarna nedåt av exportpriset var i storleksordningen 1 %–2 % för transportkostnader, 0,5 %–1,5 % för hanterings- och lastningskostnader, 0 %–0,5 % för kreditkostnader, 0 %–0,5 % för bankavgifter och 0,5 %–1,5 % för provisioner.

                     (53)

                     Två exporterande tillverkare begärde ett negativt bidrag (positiv justering) på exportpriset för en påstådd tullkompensation, under ”Andra faktorer”, i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen. De exporterande tillverkarna hävdade att de mottar denna tullkompensation från den thailändska regeringen när den produkt som översynen gäller säljs för export, inklusive till unionens marknad.

                     (54)

                     De exporterande tillverkarna kunde visa att ett belopp motsvarande mindre än 0,5 % av fakturans värde utbetalas till dem. De exporterande tillverkarna kunde emellertid inte påvisa något samband mellan den tullersättning som erhölls och de importavgifter som betalats för alla material som ingick i den exporterade produkt som översynen gäller. Därmed avvisades kraven på negativ ersättning i enlighet med artikel 2.10 k.

                     (55)

                     Justeringarna nedåt av normalvärdet låg inom intervallet 1 %–2 % för transportkostnader och 0,5 %–1 % för kreditkostnader.

                     (56)

                     En exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för skillnader i den kreditkostnad som beviljas för inhemsk försäljning och som beräknas på grundval av en korttidsränta för kommersiella lån som tillhandahålls av en affärsbank i Thailand. Kommissionen noterade att den ränta som begärdes var den högsta ränta som teoretiskt kunde utkrävas och som var tillämplig innan översynsperioden inleddes. Denna var betydligt högre än den faktiska ränta som skulle betalas enligt ett jämförbart kortfristigt låneavtal som fanns i de finansiella uppgifter som var tillämpliga under översynsperioden. Kommissionen justerade därför den ersättning som påstods ligga till grund för den faktiskt tillämpade räntesatsen för jämförbara transaktioner.

                     (57)

                     Två exporterande tillverkare begärde att en lägre vinstmarginal skulle användas om kommissionen skulle konstruera normalvärdet, för att återspegla det faktum att försäljning av märkesprodukter (eget varumärke) på hemmamarknaden medför en högre vinstmarginal än försäljning utan varumärke (dvs. inte eget varumärke, utan vanligtvis kundens varumärke) på unionens marknad.

                     (58)

                     I enlighet med den ursprungliga undersökningen godtog kommissionen dessa anspråk i den mån det var tillämpligt och gjorde en justering enligt artikel 2.10 d i grundförordningen. Uppgifterna har lämnats till de berörda företagen.

               3.1.2.4   Dumpningsmarginaler

                     (59)

                     För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den produkt som översynen gäller, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

                     (60)

                     Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter kommenterade en exporterande tillverkare beräkningen av dess dumpningsmarginal och påpekade ett potentiellt skrivfel. Med beaktande av dessa synpunkter reviderade kommissionen sin beräkning för att korrigera skrivfelet och fastställde en reviderad dumpningsmarginal för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Kommissionen konstaterade att den exporterande tillverkaren inte ägnade sig åt dumpning under översynsperioden.

                     (61)

                     Efter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter, vad gäller korrigeringen av skrivfelet, lämnade en annan samarbetsvillig exporterande tillverkare synpunkter på effekten av den reviderade beräkningen på sin egen dumpningsmarginal. Dessa synpunkter lämnades med försening, fyra dagar efter fristen för synpunkter och ingen icke-konfidentiell version av inlagan tillhandahölls. Kommissionen kunde därför inte formellt beakta synpunkterna. Under alla omständigheter fann kommissionen att synpunkterna inte skulle ha haft någon inverkan på den exporterande tillverkarens tidigare angivna dumpningsmarginal.

                     (62)

                     Trots korrigeringen av skrivfelet för en exporterande tillverkare förblir kommissionens slutsats oförändrad beträffande dumpning i landet som helhet. Detta beror på att de andra två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, som stod för mer än 90 % av den totala importen av den berörda produkten till unionen från samarbetsvilliga exporterande tillverkare, befanns ägna sig åt dumpning på betydande nivåer under översynsperioden.

                     (63)

                     Dumpningsmarginalen på nationell nivå, på grundval av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för alla tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare, uttryckt som en procentandel av cif-priset vid unionens gräns före tull, låg över minimigränsen (4,3 %). Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

               4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

                     (64)

                     Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Thailand samt förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen.

               4.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Thailand.

                     (65)

                     Den information som kommissionen har tillgång till om produktion och outnyttjad kapacitet består av uppgifter som lämnats av tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Thailand, uppgifter från sökanden i begäran om översyn och ytterligare information som lämnats av sökanden under förfarandets gång.

                     (66)

                     En av de thailändska tillverkarna, RKI, lämnade uppgifter om produktion och kapacitet separat för ”halvfabrikat” och ”färdiga varor”. Den enda skillnaden mellan dessa varukategorier var att ”färdiga varor” hade en etikett som anbringats på burkarna, medan ”halvfabrikat” inte hade någon märkning. Kommissionen betraktade kapaciteten för ”halvfabrikat” som den mest relevanta siffran för den produkt som översynen gäller, eftersom kapaciteten för färdiga varor beräknades på grundval av den nuvarande tidsåtgången för märkning, som skulle kunna öka.

                     (67)

                     På grundval av de uppgifter som erhållits under kontrollen ansåg kommissionen dessutom att den procentuella avkastning som användes vid beräkningen av RKI:s kapacitet för halvfabrikat var för låg och justerade den uppåt.

                     (68)

                     Därför uppskattade kommissionen den outnyttjade kapaciteten för de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till cirka 70 000 ton av den produkt som översynen gäller under översynsperioden. Eftersom de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna stod för omkring 45 % av den uppskattade totala bearbetningskapaciteten för alla thailändska tillverkare i begäran om översyn (300 000 ton), beräknade kommissionen genom extrapolering den totala outnyttjade kapaciteten för alla thailändska tillverkare till omkring 150 000 ton. Detta motsvarar mer än 40 % av den totala unionsförbrukningen under översynsperioden och omkring 11 gånger den totala thailändska exporten av den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden.

                     (69)

                     Den bevisning som lämnats av sökanden visar dessutom att den volym av sockermajs som är tillgänglig för bearbetning under 2018 förväntades ligga mellan 12,5 % och 25 % högre än under 2017 (11). En icke-samarbetsvillig producent av thailändsk sockermajs, Sunsweet Public Company Limited, investerade 170,6 miljoner baht (cirka 4,5 miljoner euro) under 2018 i maskiner och utrustning för att öka produktionskapacitet och produktionseffektivitet (12).

                     (70)

                     Kommissionen konstaterade därför att de thailändska tillverkarna av sockermajs har en stor outnyttjad kapacitet som kan användas för att öka exporten till unionens marknad om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

               4.2   Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen

                     (71)

                     För att fastställa den potentiella importutvecklingen om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra, beaktade kommissionen unionsmarknadens attraktionskraft vad gäller priser. Eftersom mer än 85 % av de samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarnas försäljning till unionsmarknaden bestod av stora konservburkar av vanlig typ, och omkring 42 % av den thailändska exporten till tredjeländer också bestod av sådana burkar, fokuserade analysen på dessa produkttyper.

                     (72)

                     En jämförelse av sådan försäljning fritt fabrik visade att priserna till unionsmarknaden låg omkring 20 % högre än priserna för samma produkttyp till tredjeländer. Med tanke på att priserna på unionens marknad är betydligt högre står det klart att den fortfarande är en attraktiv marknad för de thailändska exporterande tillverkarna. Detta resultat är representativt för alla thailändska exportörer eftersom de exporterande tillverkarna stod för omkring 80 % av all thailändsk export till unionen under översynsperioden, såsom nämns i skäl (21).

                     (73)

                     Kommissionen noterade också att de thailändska tillverkare som inte samarbetade i undersökningen var föremål för högre antidumpningstullar i genomsnitt än de företag som samarbetade i undersökningen. Det är alltså mer sannolikt att dessa företag skulle öka sin export till unionsmarknaden om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra.

                     (74)

                     Thailands betydande exportvolymer och marknadsandelar under den ursprungliga undersökningsperioden (41 973 ton, 12,7 %) och den fortsatta exporten av den produkt som översynen gäller från Thailand till unionsmarknaden under översynsperioden (13 643 ton, 3,9 %) låter kommissionen dra slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv för de thailändska tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

                     (75)

                     Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de thailändska myndigheterna att exportvolymen från Thailand minskade betydligt (-67 %) jämfört med den ursprungliga undersökningsperioden. De hävdade också att en fortsatt dumpning inte var sannolik, med tanke på att unionsindustrins marknadsandel minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden, medan den thailändska exporten till unionen förblev stabil på 3,9 %.

                     (76)

                     De thailändska myndigheterna bestrider dock inte det faktum att den produkt som översynen gäller övervägande såldes till dumpade priser till unionen, och inte heller att export av den produkt som översynen gäller fortsatte i betydande omfattning trots de gällande åtgärderna. Kommissionen vidhåller därför sin slutsats vad gäller sannolikheten för fortsatt dumpning.

                     (77)

                     De thailändska myndigheterna hävdade vidare att justeringen av den thailändska produktionskapaciteten, och därmed den outnyttjade kapacitet som avses i skälen (66)–(70) var grundlös, utan att motivera detta påstående. Den thailändska exporterande tillverkare vars produktionskapacitet justerades bestred inte justeringen. Påståendet avvisas därför.

                     (78)

                     De thailändska myndigheterna hävdade vidare att eftersom den thailändska exporten endast stod för 0,9 % av de samarbetsvilliga thailändska tillverkarnas totala outnyttjade kapacitet, är unionsmarknaden inte längre attraktiv för thailändska exporterande tillverkare.

                     (79)

                     I själva verket var dock den thailändska exportvolymen omkring 9 % (13) av den totala thailändska outnyttjade kapaciteten. Detta bekräftar att de thailändska exporterande tillverkarna fortsätter att exportera betydande volymer till unionen trots de gällande åtgärderna, och har avsevärd outnyttjad kapacitet att öka sin export av den produkt som översynen gäller, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

                     (80)

                     Om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla kommer följaktligen importen från Thailand till unionen sannolikt att öka avsevärt och till dumpade priser.

               4.3   Slutsats

                     (81)

                     Följaktligen, särskilt mot bakgrund av den dumpningsmarginal som fastställdes under översynsperioden, den betydande outnyttjade kapacitet som finns i Thailand och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle medföra fortsatt dumpning, och att den dumpade exporten skulle nå unionsmarknaden i betydande volymer. Det anses därför sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

               5.   SKADA

         5.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

                     (82)

                     Den likadana produkten tillverkades av mer än 20 tillverkare under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

                     (83)

                     Unionens sammanlagda produktion under översynsperioden fastställdes till omkring 376 000 ton, på grundval av de uppgifter som lämnats av unionsindustrin. Som anges i skäl (15) omfattade urvalet tre unionstillverkare som står för mer än 60 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

               5.2   Förbrukning i unionen

                     (84)

                     Kommissionen fastställde unionens förbrukning som summan av unionsindustrins försäljningsvolym på unionens marknad och den sammanlagda importen till unionen enligt databasen Comext (Eurostat).

                     (85)

                     Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 2 %.

                        Tabell 1

                        Förbrukning i unionen (i ton)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Total förbrukning

                                 343 325

                                 347 950

                                 354 821

                                 348 682

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    101

                                    103

                                    102

                                    Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats in av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

               5.3   Import från det berörda landet

         5.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

                     (86)

                     Kommissionen fastställde importvolymen från Thailand till unionen på grundval av uppgifter från databasen Comext (Eurostat) och marknadsandelarna för importen genom att jämföra dessa importvolymer med unionens förbrukning enligt tabell 1.

                     (87)

                     Import av den produkt som översynen gäller till unionen från Thailand ökade med 3 %, från 13 307 ton 2015 till omkring 13 643 ton under översynsperioden, efter en minskning med 12 % under 2016.

                        Tabell 2

                        Unionens importvolym från Thailand (i ton)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Importvolym från Thailand

                                 13 307

                                 11 674

                                 12 341

                                 13 643

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    88

                                    93

                                    103

                                    Källa: Eurostat

                     (88)

                     Den motsvarande marknadsandelen för thailändska exportörer på unionsmarknaden utvecklades på liknande sätt i takt med importvolymen, och uppgick till 3,9 % under översynsperioden.

                        Tabell 3

                        Marknadsandel för importen från Thailand (%)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Importandel från Thailand

                                 3,9

                                 3,4

                                 3,5

                                 3,9

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    87

                                    90

                                    100

                                    Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats in av unionsindustrin samt kontrollerade svar på frågeformuläret.

               5.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

                     (89)

                     Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från databasen Comext (Eurostat).

                     (90)

                     De genomsnittliga importpriserna för den produkt från Thailand som översynen gäller minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden.

                        Tabell 4

                        Genomsnittligt importpris från Thailand (euro/ton)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Importpris från Thailand

                                 929

                                 913

                                 869

                                 786

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    98

                                    94

                                    85

                                    Källa: Eurostat

                     (91)

                     Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

                                 a)

                                 det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de unionstillverkare som ingick i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionens marknad, justerat till nivån fritt fabrik, och

                                 b)

                                 motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga thailändska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionens marknad, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt), med lämpliga justeringar för konventionella tullar och importkostnader inklusive lossning och tullklarering.

                     (92)

                     Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, vid behov efter nödvändiga justeringar och med avräkning för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet under översynsperioden. De visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan -0,7 % och 4,25 % för importen från det berörda landet till unionsmarknaden. Omkring 79 % av importen från de exporterande tillverkarna i Thailand i urvalet underskred unionsindustrins priser.

               5.4   Import från andra tredjeländer än Thailand

                     (93)

                     Importen av sockermajs från andra tredjeländer än Thailand kom huvudsakligen från Förenta staterna och Kina.

                     (94)

                     Marknadsandelen för import från andra tredjeländer minskade från 2,2 % till 1,2 % under skadeundersökningsperioden. Den individuella marknadsandelen för de två största exportländerna utöver Thailand förblev under 1 %.

                        Tabell 5

                        Marknadsandel av importen

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Förenta staterna

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 0,6 %

                                 Kina

                                 0,6 %

                                 0,4 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                 Övriga länder

                                 0,7 %

                                 0,5 %

                                 0,2 %

                                 0,2 %

                                 Totalt

                                 2,2 %

                                 1,7 %

                                 1,1 %

                                 1,2 %

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    79

                                    52

                                    55

                                    Källa: Eurostat

               5.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

         5.5.1   Allmänna kommentarer

                     (95)

                     I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

                     (96)

                     Denna marknad kännetecknas bland annat av två försäljningskanaler, dvs. försäljning under tillverkarens eget varumärke och försäljning under detaljhandlarnas varumärke. Försäljning genom den första kanalen jämfört med den andra leder vanligen till högre försäljningskostnader, särskilt för att täcka kostnader för marknadsföring och reklam, och ger även upphov till högre försäljningspriser.

                     (97)

                     Undersökningen visade att all konkurrerande import från de thailändska exporterande tillverkarna i urvalet gällde den andra kanalen, dvs. detaljhandlarnas varumärke. Det ansågs därför lämpligt att i skadeanalysen särskilja unionsindustrins försäljning under eget varumärke och under detaljhandlares varumärke där tillämpligt, eftersom den dumpade importen konkurrerar med unionsindustrins likadana produkter som säljs under detaljhandlarnas märke. Denna åtskillnad gjordes särskilt för fastställandet av försäljningsvolymer, försäljningspriser och lönsamhet. För fullständighetens skull visas och analyseras de totala resultaten (inbegripet både det egna varumärket och detaljhandlarnas varumärken) i tabellerna 9, 13 och 16. Under översynsperioden stod unionsindustrins försäljning under detaljhandlares varumärken för omkring 67 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym. och för omkring 57 % av dess försäljningsvärde.

                     (98)

                     Med tanke på att unionsindustrin endast bearbetar sockermajs under sommarmånaderna är ett antal skadeindikatorer i princip identiska för 2017 och översynsperioden (1 juli 2017–30 juni 2018). Detta gäller särskilt produktion och produktionskapacitet.

                     (99)

                     Som nämns i skäl (14) användes ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

                     (100)

                     För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna utifrån uppgifter som lämnats av unionsindustrin och de kontrollerade frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet.

                     (101)

                     Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

                     (102)

                     Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

                     (103)

                     De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

                     (104)

                     De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

               5.5.2   Makroekonomiska indikatorer

         5.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                     (105)

                     Från en nivå på omkring 359 000 ton 2015 ökade unionsindustrins tillverkning med 5 % under skadeundersökningsperioden.

                        Tabell 6

                        Unionens produktion

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Produktion (ton)

                                 359 250

                                 343 539

                                 376 337

                                 376 437

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

                     (106)

                     Produktionskapaciteten var stabil under skadeundersökningsperioden.

                        Tabell 7

                        Unionens produktionskapacitet

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Kapacitet (ton)

                                 465 311

                                 465 370

                                 465 876

                                 465 876

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

                     (107)

                     Kapacitetsutnyttjandet följde samma trend som produktionen och ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden till 81 %.

                        Tabell 8

                        Kapacitetsutnyttjande i unionen

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Kapacitetsutnyttjande (%)

                                 77

                                 74

                                 81

                                 81

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

               5.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

                     (108)

                     Försäljningen av unionens produktion avsedd för detaljhandlarnas varumärke på unionsmarknaden till icke närstående kunder ökade med 3 % under översynsperioden.

                        Tabell 9

                        Försäljningsvolym i EU

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Unionens försäljningsvolym (detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (ton)

                                 214 495

                                 219 646

                                 225 522

                                 220 839

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                 Unionens försäljningsvolym (egna och detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (ton)

                                 322 501

                                 330 246

                                 338 455

                                 330 875

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

                     (109)

                     Unionens sammanlagda försäljning (egna och detaljhandlares varumärken) av sin tillverkning på unionsmarknaden till icke närstående kunder följde samma mönster som detaljhandlarnas försäljning av sina varumärken, dvs. den ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden.

                     (110)

                     Unionsindustrins marknadsandel var 94 % under 2015 och ökade med en procentenhet till 95 % under översynsperioden.

                        Tabell 10

                        Unionens marknadsandel

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Unionsindustrins marknadsandel (egna och detaljhandlares varumärken) (%)

                                 94

                                 95

                                 95

                                 95

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    101

                                    101

                                    101

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

               5.5.2.3   Tillväxt

                     (111)

                     Mellan 2015 och översynsperioden ökade unionsförbrukningen något (2 %) medan unionsindustrin lyckades öka sin marknadsandel med 1 % genom ökad försäljning.

               5.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

                     (112)

                     Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade först med 11 % mellan 2015 och 2017, och ökade därefter med 6 procentenheter under översynsperioden. Totalt minskade sysselsättningen i unionsindustrin med 5 % under skadeundersökningsperioden, från omkring 2 200 till 2 100 heltidsekvivalenter.

                        Tabell 11

                        Sysselsättning

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter

                                 2 203

                                 1 993

                                 1 964

                                 2 092

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    90

                                    89

                                    95

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

                     (113)

                     Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft, mätt som produktion (i ton) per heltidsekvivalent och år, var först 163 ton per heltidsekvivalent, som ökade med 17 % mellan 2015 och 2017 och sedan minskade med 7 procentenheter under översynsperioden. Totalt ökade produktiviteten med 10 % till 180 ton per heltidsekvivalent och år. Detta återspeglar den ökade användningen av avancerade maskiner på bekostnad av manuellt arbete.

                        Tabell 12

                        Unionens produktivitet

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Produktivitet (ton/heltidsekvivalenter)

                                 163

                                 172

                                 192

                                 180

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    106

                                    117

                                    110

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

               5.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

                     (114)

                     Undersökningen fastställde att dumpningen fortgick, och att den landsomfattande dumpningsmarginalens magnitud som visas i skäl (63) ligger ovanför miniminivån.

                     (115)

                     Samtidigt förblev importnivån betydande för den produkt som översynen gäller under översynsperioden (3,9 %), men dock relativt begränsad.

                     (116)

                     De makro- och mikroindikatorer som undersökts visar att även om antidumpningsåtgärderna delvis har uppnått sitt avsedda syfte att undanröja den skada som unionsproducenterna lidit, står industrin fortfarande under ständig press på grund av de thailändska exporterande tillverkarnas låga priser.

                     (117)

                     Resultatet i detaljhandlarnas segment, som konkurrerar direkt med den thailändska importen, är svagt vad gäller lönsamheten. Unionsindustrins försäljningspriser i detta marknadssegment minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaderna ökade med omkring 1 % under samma period. Unionsindustrin har uppenbarligen inte kunnat täcka sina kostnader, vilket har lett till betydande förluster. Med tanke på detaljhandlarnas varumärkens betydelse i unionsindustrins sockermajsverksamhet (omkring 67 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym och omkring 57 % av försäljningsvärdet) har detta viktats mot den totala lönsamheten. Därför kunde ingen faktisk återhämtning från tidigare dumpning i detaljhandlarsegmentet fastställas och det anses att unionsindustrin förblir sårbar.

               5.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

         5.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

                     (118)

                     Priset per enhet för unionsindustrins försäljning av detaljhandlarnas varumärkesprodukter till icke närstående kunder minskade under skadeundersökningsperioden med 8 % till 1 114 euro per ton.

                     (119)

                     Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden för både egna och detaljhandlarnas märken till icke närstående kunder minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden till 1 311 euro per ton.

                        Tabell 13

                        Enhetspris på unionens marknad

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Unionens pris per enhet (detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (euro per ton)

                                 1 204

                                 1 106

                                 1 095

                                 1 114

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    92

                                    91

                                    92

                                 Unionens pris per enhet (egna och detaljhandlares varumärken) till icke närstående kunder (euro per ton)

                                 1 365

                                 1 291

                                 1 289

                                 1 311

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    94

                                    96

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

               5.5.3.2   Arbetskraftskostnader

                     (120)

                     Mellan 2015 och översynsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd med 8 % på grund av högre totala arbetskraftskostnader med 2 % och lägre sysselsättning mätt i heltidsekvivalenter med 5 % under samma period.

                        Tabell 14

                        Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Arbetskraftskostnader (euro/heltidsekvivalent)

                                 30 529

                                 32 581

                                 35 537

                                 32 903

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    107

                                    116

                                    108

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret.
                                 Heltidsekvivalent motsvarar en heltidstjänst.

               5.5.3.3   Lagerhållning

                     (121)

                     Unionsindustrins utgående lager minskade under skadeundersökningsperioden. De minskade med 6 % under 2016 och 2017 och med 59 % under översynsperioden. Det bör dock noteras att höga lagernivåer i slutet av ett kalenderår sammanhänger med det faktum att skörden och burktappningen vanligen avslutas i september varje år. Lagren fylls således bara under sommaren och förbrukas under året, och därför måste lagernivåerna under översynsperioden bedömas separat.

                        Tabell 15

                        Lagerhållning

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Utgående lager (ton)

                                 198 629

                                 186 248

                                 186 136

                                 80 885

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    94

                                    94

                                    41

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

               5.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

                     (122)

                     Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för unionsindustrins försäljning av produkter avsedda för detaljhandlares varumärken, som en procentandel av nettoförsäljningen, från en vinst på 5,2 % 2015 till en förlust på 0,7 % under översynsperioden.

                     (123)

                     Lönsamheten för unionsindustrins försäljning av produkter avsedda för både egna och detaljhandlares varumärken minskade också från 10 % under 2015 till 6,7 % under översynsperioden. Minskningen är därför mindre markant än den för försäljningen av detaljhandlarnas varumärken. Den sjunkande lönsamheten förklaras av det faktum att försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden minskade med 4 %, medan produktionskostnaderna (främst obearbetad sockermajs och konservburkar) ökade med 1 % under samma period. Unionsindustrin har uppenbarligen inte kunnat överföra de ökade produktionskostnaderna till sina kunder.

                     (124)

                     Räntabiliteten, uttryckt som vinst (både för egna och detaljhandlares märken) i procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i huvudsak lönsamhetstrenden. Den minskade från omkring 49 % under 2015 till 31,7 % under översynsperioden, dvs. en minskning med 35 % under skadeundersökningsperioden.

                     (125)

                     Nettokassaflödet från rörelsen låg på cirka 17 miljoner euro 2015. Det ökade till omkring 24 miljoner euro under översynsperioden (dvs. en ökning med 42 %). Ingen av de unionstillverkare som ingick i urvalet uppgav sig ha svårigheter att anskaffa kapital.

                        Tabell 16

                        Lönsamhet och räntabilitet

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Unionsindustrins lönsamhet (detaljhandlares märken) (% av nettoförsäljningen)

                                 5,2

                                 -1,4

                                 -2,6

                                 -0,7

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    –27

                                    –50

                                    –13

                                 Unionsindustrins lönsamhet (egna och detaljhandlares märken) (% av nettoförsäljningen)

                                 10,0

                                 6,1

                                 4,8

                                 6,7

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    61

                                    48

                                    67

                                 Räntabilitet (egna och detaljhandlares märken) (vinst som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde)

                                 49,0

                                 27,3

                                 23,7

                                 31,7

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    56

                                    48

                                    65

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

                        Tabell 17

                        Kassaflöde

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Kassaflöde ((egna och detaljhandlares märken) (euro)

                                 17 197 966

                                 32 293 239

                                 16 496 604

                                 24 404 977

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    188

                                    96

                                    142

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

                     (126)

                     Unionsindustrins årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten ökade stadigt under skadeundersökningsperioden, från omkring 4 miljoner euro 2015 till omkring 8 miljoner euro under översynsperioden, dvs. de ökade med 85 %. Investeringarna gjordes för att förnya befintlig utrustning och öka produktiviteten.

                        Tabell 18

                        Investeringar

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Översynsperioden

                                 Nettoinvesteringar (euro)

                                 4 446 615

                                 5 622 002

                                 7 744 202

                                 8 232 340

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    126

                                    174

                                    185

                                    Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret

               5.6   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

                     (127)

                     Ett antal indikatorer utvecklades negativt mellan 2015 och översynsperioden. Räntabiliteten minskade liksom lönsamheten och sysselsättningen minskade med 5 %. Importen från Thailand ökade med ett sjunkande genomsnittligt pris. De extremt goda skördarna 2014 resulterade i höga lagernivåer under 2015. Under samma period påverkade den thailändska lågprisimporten unionsindustrin desto mer. Som en reaktion på detta sjönk unionsindustrins priser och produktion under 2016 samtidigt som lagren minskade, vilket påverkade lönsamheten negativt. Först 2017 kunde unionsindustrin öka produktionen, men lönsamheten nådde en lägstanivå eftersom produktionen och försäljningen släpade efter med ett kalenderår.

                     (128)

                     Unionsindustrins försäljning av sockermajs i detaljhandlarnas märkessegment gick med förlust under större delen av skadeundersökningsperioden. Industrin behöver försäljningen under detaljhandelns varumärken, eftersom den utgör mer än hälften av industrins försäljning. Med tanke på hur betydande andelen av detaljhandlarnas försäljning är i det totala försäljningsvärdet, minskade den totala lönsamheten från 10 % till 6,7 %.

                     (129)

                     Vissa indikatorer utvecklades positivt. Kapacitetsutnyttjandet minskade till 81 %. Kassaflödet och investeringarna ökade också betydligt. Unionsindustrins försäljning av detaljhandlares märken som konkurrerar direkt med thailändsk import, ökade med 3 %. Den sammanlagda försäljningen för båda segmenten ökade med samma procentandel. Det bör dock noteras att den thailändska importen hindrade unionsindustrin från att överföra kostnadsökningar till kunder och att unionsindustrin därför inte kunde nå tillfredsställande lönsamhetsnivåer för att bibehålla en betydande marknadsandel på en marknad där endast unionsindustrins och den thailändska importen konkurrerar med varandra, eftersom importen från andra tredjeländer är spridd och obetydlig.

                     (130)

                     De två segmenten (egna och detaljhandlares varumärken) visar en annorlunda situation för unionsindustrin. Å ena sidan står inte unionsindustrin inför någon omfattande direkt konkurrens inom segmentet ”egna varumärken”. Varumärkesägarna har ett stort inflytande, och marknaden är konsoliderad. Å andra sidan är detaljhandlarna prisledande i sitt märkessegment. På grund av konkurrensen från den thailändska importen pressas priserna konstant. Följaktligen är det svårare för unionstillverkarna att vältra över produktionskostnadsökningar (främst sockermajs och konservburkar) på detaljhandlare på grund av det pristryck som utövas via thailändsk import.

                     (131)

                     Det verkar som om unionsindustrin har lyckats öka sin marknadsandel genom att främja volym framför pris. Det går dock inte att bortse ifrån att unionsindustrin gick med förlust under större delen av skadeundersökningsperioden och för större delen av dess verksamhet i sockermajs (detaljhandlares märken).

                     (132)

                     Efter de thailändska myndigheternas slutliga meddelande av uppgifter hävdade två exporterande tillverkare att ökad import till lägre priser av sockermajs från Kina potentiellt innebar ett större hot än den thailändska importen.

                     (133)

                     Medan kinesisk import har lägre priser i genomsnitt, var importvolymerna under översynsperioden fortfarande försumbara (en marknadsandel på 0,4 %) och följaktligen beaktades denna import inte i skadebedömningen. Detta påstående avvisades.

                     (134)

                     De thailändska myndigheterna och de två exporterande tillverkarna hävdade vidare att unionsindustrins otillräckliga resultat delvis berodde på särskilda väderförhållanden i Europa under 2018. De två exporterande tillverkarna hänvisade till en nyhetsartikel (14) om majsskörden 2018. Kommissionen noterar först att majsskörden 2018 inte påverkar unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden (som avslutades i juni 2018), eftersom försäljningen fram till 2018 baseras på skörden under det föregående året. För det andra är artikeln inte relevant, eftersom majs i motsats till sockermajs är en växt som inte används för att framställa den produkt som översynen gäller.

                     (135)

                     Unionsindustrin hävdade att skadebedömningen bör särskilja stora konservburkar som säljs i detaljhandlarsegmentet, där thailändska exporterande tillverkare hade en marknadsandel mellan 20 % och 30 % och unionsindustrin drabbades av låg lönsamhet och väsentlig skada.

                     (136)

                     Som nämns i skäl (96) kännetecknas sockermajsmarknaden av två försäljningskanaler, detaljhandlarnas varumärken och egna märken. I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen, och såsom skedde i den ursprungliga undersökning som ledde till tullen, baserades skadebedömningen på unionsindustrins övergripande resultat (egna märken och detaljhandlarnas märken) liksom, för ett antal skadeindikatorer (lönsamhet, försäljningsvolym och försäljningspriser) på detaljhandlarnas märken. Inga förändringar i omständigheterna har ägt rum som skulle kunna motivera en annan metod. Påståendet avvisades därför.

                     (137)

                     Skadebilden för unionsindustrin är blandad. Syftet med antidumpningsåtgärderna har delvis uppnåtts genom att en del av den skada som uppstod till följd av den dumpade importen från Thailand har avlägsnats. Unionsindustrins situation är emellertid på det hela taget sårbar och utsatt om man ser till den låga lönsamheten.

                     (138)

                     Kommissionen drog därför slutsatsen att även om unionsindustrin led viss skada under översynsperioden kunde den inte anses som väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

               6.   SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

                     (139)

                     I skäl (138) drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden. Därför bedömde kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen huruvida det var sannolikt att skadan från den dumpade importen från Thailand skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. På grundval av de trender som beskrivs ovan verkar det som om antidumpningsåtgärderna delvis har uppnått sina avsedda resultat, dvs. att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit. Som visas av den negativa utvecklingen för ett antal skadeindikatorer befinner sig unionsindustrin dock fortfarande i en sårbar och utsatt situation.

                     (140)

                     Därför undersökte kommissionen produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i det berörda landet, unionsmarknadens attraktionskraft och inverkan av importen från det berörda landet på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

               6.1   Outnyttjad produktions-/bearbetningskapacitet

                     (141)

                     Som nämns i skälen (68)– (70) har de thailändska exportörerna en avsevärd outnyttjad kapacitet för att snabbt öka sin export. Den thailändska outnyttjade bearbetningskapaciteten uppskattas dessutom till omkring 150 000 ton, vilket är ungefär 10 gånger mer än den thailändska exporten till unionen.

               6.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

                     (142)

                     Mot bakgrund av unionsmarknadens mer lukrativa priser jämfört med tredjeländernas marknad som beskrivs i skäl (72), är det sannolikt att betydande kvantiteter som för närvarande exporteras till dessa länder skulle ledas om till unionsmarknaden, om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

                     (143)

                     Om inga åtgärder vidtas skulle de thailändska tillverkarna därför troligtvis öka sin närvaro på unionens marknad påtagligt, både vad gäller volym och marknadsandel och till dumpade priser som skulle innebära ett större pristryck på unionsindustrins försäljningspriser.

               6.3   Påverkan på unionsindustrin

                     (144)

                     I och med att stora mängder thailändsk import som underskrider priserna sannolikt kommer in på marknaden skulle unionsindustrin tvingas att minska sin produktion avsevärt eller sänka sina priser. Även låga prisunderskridanden har en betydande inverkan på unionsindustrins lönsamhet, vilket visas i analysen av detaljhandlarnas märken i skälen (122) och (123).

                     (145)

                     Med tanke på unionsindustrins sårbarhet skulle minskningar av produktionsvolymer och försäljningspriser förorsaka en mycket snabb försämring av dess lönsamhet och andra resultatindikatorer.

               6.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

                     (146)

                     På grundval ovanstående kan slutsatsen dras att det är sannolikt att väsentlig skada skulle återkomma om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

                     (147)

                     Två exporterande tillverkare ansåg att det var osannolikt att den väsentliga skadan skulle återkomma, eftersom kommissionen inte lade fram tillräckliga bevis för detta, främst därför att unionsmarknaden inte är den viktigaste och föredragna marknaden för den produkt som översynen gäller, och därför att befintliga ekonomiska indikatorer är positiva. Denna fråga togs också upp av de thailändska myndigheterna.

                     (148)

                     Bevisen för sannolikhet för återkommande skada anges närmare i skälen (139) –(145) där kommissionen genomförde en framåtblickande bedömning av sannolikheten för återkommande skada. En sådan analys är inte uteslutande baserad på den nuvarande situationen beträffande den viktigaste och föredragna marknaden för den produkt som översynen gäller och unionsindustrins resultat, utan beaktar den sannolika situationen på unionsmarknaden, om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta påstående avvisades därför.

               7.   UNIONENS INTRESSE

                     (149)

                     I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Alla berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

               7.1   Unionsindustrins intresse

                     (150)

                     Som nämns i skäl (139) är unionsindustrin fortfarande i en sårbar och utsatt situation. Den skulle kunna utnyttja en fortsatt tillämpning av åtgärderna för att höja sina försäljningspriser (särskilt för detaljhandelns varumärken) för att återvinna sina ökade produktionskostnader. På så sätt skulle unionsindustrin kunna förbättra sin ekonomiska situation.

               7.2   Detaljhandlarnas och konsumenternas intressen

                     (151)

                     I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång konstaterades det att detaljhandlarna inte skulle påverkas oproportionerligt, även om åtgärderna skulle förlängas.

                     (152)

                     I denna undersökning fann inte kommissionen några bevis som tyder på att detta har förändrats sedan den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Ingen återförsäljare samarbetade vid undersökningen och hävdade inte heller att denna slutsats inte längre var giltig. Kommissionen drog därför slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på detaljhandlarnas ekonomiska situation och att fortsatta åtgärder inte skulle påverka dem på ett otillbörligt sätt.

                     (153)

                     När det gäller konsumenterna är den genomsnittliga kostnaden för sockermajs per hushåll mycket begränsad. Med tanke på de gällande åtgärdernas måttliga nivå skulle effekten av en fortsatt tillämpning av dem sannolikt vara försumbar för konsumenterna.

                     (154)

                     Det anses därför osannolikt att situationen för detaljhandlare och konsumenter i unionen kommer att påverkas avsevärt av de föreslagna åtgärderna.

               7.3   Risk för försörjningsbrist/begränsad konkurrens på unionens marknad

                     (155)

                     Förbrukningen i unionen låg kvar på en stabil nivå på cirka 365 000 ton. Unionsindustrins kapacitet har stadigt överstigit den förväntade efterfrågan i unionen under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på cirka 466 000 ton under översynsperioden. Det verkar som om unionsindustrin har en outnyttjad kapacitet för att öka sin produktion om efterfrågan ökar. Import från andra tredjeländer, särskilt Förenta staterna och Kina, kan också tillfredsställa en del av efterfrågan. Syftet med antidumpningsåtgärderna är i själva verket inte att stoppa importen från Thailand till unionen. Med tanke på den låga nivån på antidumpningstullen förväntas det att den thailändska importen kommer att fortsätta ha en viss marknadsandel på unionens marknad.

                     (156)

                     I ljuset av ovanstående går det inte att dra slutsatsen att fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärderna skulle leda till ett bristande utbud eller en begränsning av konkurrensen på unionens marknad.

               7.4   Slutsats om unionens intresse

                     (157)

                     Kommissionen drog därför slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att anta att det inte ligger i unionens intresse att upprätthålla de befintliga åtgärderna mot import av den produkt som översynen gäller.

               8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

                     (158)

                     På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning, återkommande skada och unionens intresse bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand bibehållas.

                     (159)

                     Alla berörda parter underrättades om de viktiga omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter utlämnandet av uppgifter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Inlagorna och synpunkterna beaktades vederbörligen där detta ansågs vara befogat.

                     (160)

                     När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska dröjsmålsräntan, mot bakgrund av artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (15), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

                     (161)

                     Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 avgav inte något yttrande.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1

               1.   En slutlig antidumpningstull införs på import av sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 (Taric-nummer 2001903010), och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00 (Taric-nummer 2005800010), med ursprung i Konungariket Thailand.

               2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i första stycket och som tillverkas av nedanstående företag:

                           Företag

                           Antidumpningstull (%)

                           Taric-tilläggsnummer

                           Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Thailand

                           3,1

                           A789

                           Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

                           14,3

                           A890

                           Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand

                           12,8

                           A790

                           River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Thailand

                           12,8

                           A791

                           Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand

                           11,1

                           A792

                           Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som förtecknas i bilagan

                           12,9

                           A793

                           Alla övriga företag

                           14,3

                           A999

               3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

            Artikel 2
            Artikel 1.2 får ändras för att inbegripa en ny exporterande tillverkare och för att tilldela denna tillverkare den vägda genomsnittliga antidumpningstullsats som gäller för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet för den ursprungliga undersökningen, om en ny exporterande tillverkare i Thailand lämnar tillräckliga bevis till kommissionen för att den

                        a)

                        inte exporterade den produkt som beskrivs i första stycket till unionen under perioden 1 januari–31 december 2005 (den ursprungliga undersökningsperioden),

                        b)

                        inte är närstående någon exportör eller tillverkare i Thailand som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införs genom denna förordning, och

                        c)

                        antingen faktiskt har exporterat den produkt som översynen gäller till unionen eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter utgången av den ursprungliga undersökningsperioden.

            Artikel 3
            Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 28 november 2019.

                  På kommissionens vägnar

               Jean-Claude JUNCKER

                  Ordförande

            (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Rådets förordning (EG) nr 682/2007 av den 18 juni 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 159, 20.6.2007, s. 14).

            (3)  Rådets förordning (EG) nr 954/2008 av den 25 september 2008 om ändring av förordning (EG) nr 682/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 260, 30.9.2008, s. 1).

            (4)  Kommissionens beslut 2007/424/EG av den 18 juni 2007 om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 159, 20.6.2007, s. 42).

            (5)  Rådets förordning (EG) nr 847/2009 av den 15 september 2009 om ändring av förordning (EG) nr 682/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT L 246, 18.9.2009, s. 1).

            (6)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 av den 2 september 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 244, 13.9.2013, s. 1).

            (7)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 307/2014 av den 24 mars 2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 91, 27.3.2014, s. 1).

            (8)  Tillkännagivande efter domarna av den 14 december 2017 och den 28 mars 2019 i målen T-460/14 och C-144/18 P med avseende på rådets genomförandeförordning (EU) nr 307/2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 875/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand (EUT C 291/3, 29.8.2019, s. 3).

            (9)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 440, 21.12.2017, s. 21).

            (10)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Konungariket Thailand (EUT C 322, 12.9.2018, s. 4).

            (11)  Artikel i IEG Vu av den 24.10.18 i AETMD:s inlaga av den 29.3.2019, bilaga 8.

            (12)  AETMD:s inlaga av den 29.3.2019.

            (13)  Export av 13 643 ton av den produkt som översynen gäller (se tabell 2) jämfört med en sammanlagd outnyttjad kapacitet på 150 000 ton.

            (14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1.

            (15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1),

            BILAGA

               Förteckning över de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som avses i artikel 1.2 enligt Taric-tilläggsnummer A793

                        Namn

                        Adress

                        Agro-On (Thailand) Co., Ltd

                        50/499–500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand

                        B.N.H. Canning Co., Ltd

                        425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand

                        Boonsith Enterprise Co., Ltd

                        7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

                        Erawan Food Public Company Limited

                        Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

                        Great Oriental Food Products Co., Ltd

                        888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

                        Lampang Food Products Co., Ltd

                        22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

                        O.V. International Import-Export Co., Ltd

                        121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand

                        Pan Inter Foods Co., Ltd

                        400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand

                        Siam Food Products Public Co., Ltd

                        3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand

                        Viriyah Food Processing Co., Ltd

                        100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand

                        Vita Food Factory (1989) Ltd

                        89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand