title: Rådets genomförandeförordning (EU) nr 206/2011 av den 28 februari 2011 om ändring av förordning (EG) nr 367/2006 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Republiken Indien

text:
               3.3.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 58/18

         RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 206/2011
   av den 28 februari 2011
   om ändring av förordning (EG) nr 367/2006 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Republiken Indien
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 15.1, 19.1 och 22.1,
   med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
   av följande skäl:
   A.   FÖRFARANDE

   1.   Tidigare undersökningar och gällande utjämningsåtgärder

               (1)

               I december 1999 införde rådet genom förordning (EG) nr 2597/1999 (2) en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) (nedan kallad den berörda produkten) för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90 med ursprung i Indien. Utjämningstullen infördes i form av en värdetull på mellan 3,8 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 19,1 % på import av den berörda produkten från alla andra företag. Den ursprungliga undersökningen omfattade perioden 1 oktober 1997–30 september 1998.

               (2)

               I mars 2006 beslutade rådet genom förordning (EG) nr 367/2006 (3), som antogs efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen, att behålla den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 2597/1999 på import av PET-film med ursprung i Indien. Översynsundersökningen omfattade perioden 1 oktober 2003–30 september 2004.

               (3)

               I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006 (4), som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 367/2006.

               (4)

               I september 2007 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1124/2007 (5), som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen av en annan indisk PET-filmtillverkare, den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 367/2006.

               (5)

               I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009 (6), efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, den slutgiltiga antidumpningstull som införts för dessa företag genom förordning (EG) nr 367/2006 och de slutgiltiga utjämningstullar som införts genom förordning (EG) nr 1292/2007 (7).

               (6)

               I september 2010 ändrade rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 579/2010 (8), som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, den slutgiltiga antidumpningstull som infördes för detta företag genom förordning (EG) nr 367/2006.

               (7)

               För Vacmet India Limited gäller för närvarande en utjämningstull på 19,1 % på grundval av förordning (EG) nr 367/2006.

         2.   Gällande antidumpningsåtgärder

               (8)

               För Vacmet India Limited gäller en antidumpningstull på 17,3 % på grundval av förordning (EG) nr 1292/2007.

         3.   Inledande av en partiell interimsöversyn

               (9)

               Den 7 augusti 2009 tog kommissionen emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i grundförordningen. Begäran, som var begränsad till en undersökning av subventioner, ingavs av Vacmet India Limited, en exporterande tillverkare från Indien (nedan kallad sökanden). I sin begäran hävdade sökanden att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär. Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att kompensera för subventioner.

               (10)

               Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och meddelade den 14 januari 2010 genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) (9) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en partiell interimsöversyn inleddes i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och att översynen var begränsad till en undersökning av subventioner i fråga om sökanden.

               (11)

               I den partiella interimsöversynen skulle man också utifrån undersökningsresultaten bedöma behovet av att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från exporterande tillverkare i det berörda landet som inte omnämns i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 367/2006, dvs. den tull som är tillämplig för ”alla andra företag” i Indien.

               (12)

               Den 14 januari 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande om inledande (10) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärderna inleddes och att översynen var begränsad till en undersökning av dumpning i fråga om sökanden.

         4.   Undersökning

               (13)

               Undersökningen av subventionsnivån omfattade perioden 1 januari 2009–31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden).

               (14)

               Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de indiska myndigheterna och unionsindustrin om inledandet av den partiella interimsundersökningen. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och bli hörda.

               (15)

               För att få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände kommissionen ett frågeformulär till sökanden. Dessutom skickades ett frågeformulär till de indiska myndigheterna.

               (16)

               Sökanden samarbetade fullt ut i undersökningen, men de berörda indiska myndigheterna lämnade inte in sitt svar på frågeformuläret inom tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av subventionerna. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden.

         B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   1.   Berörd produkt

               (17)

               Den produkt som berörs av denna översyn är densamma som den som definieras i förordningen om införande av de gällande åtgärderna (förordning (EG) nr 367/2006), dvs. polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90.

         2.   Likadan produkt

               (18)

               Liksom de tidigare undersökningarna har denna undersökning visat att den PET-film som tillverkas i Indien och exporteras till unionen, den PET-film som tillverkas och säljs i Indien samt den PET-film som unionstillverkarna tillverkar och säljer i EU har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

               (19)

               Dessa produkter anses därför vara likadana i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

         C.   SUBVENTIONER

   1.   Inledning

               (20)

               På grundval av de uppgifter som lämnats in av sökanden och av unionsindustrin undersöktes följande system som påstods innefatta subventioner:

                           a)

                           Tullkreditsystemet.

                           b)

                           Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

                           c)

                           Systemet med förhandstillstånd (tidigare kallat systemet med förhandslicenser).

                           d)

                           Kapitalsubventioner.

               (21)

               Systemen a–c grundar sig på Foreign Trade (Development and Regulation) Act nr 22 från 1992 (lagen om utrikeshandel), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om utrikeshandelspolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Två dokument om utrikeshandelspolitiken berör undersökningsperioden i det aktuella fallet, nämligen FT-policy 04–09 för perioden 2004–2009 och FT-policy 09–14 för 2009–2014. De indiska myndigheterna har dessutom fastställt de förfaranden som reglerar utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och 2009–2014 i en förfarandehandbok, Handbook of Procedures, Volume I (HOP I 04–09 och HOP I 09–14). Förfarandehandboken uppdateras även den med regelbundna mellanrum.

               (22)

               Det system som anges under led d ovan administreras av myndigheterna i delstaten Uttar Pradesh.

         2.   Tullkreditsystemet

   a)   Rättslig grund

               (23)

               En detaljerad beskrivning av tullkreditsystemet återfinns i punkt 4.3 i FT-policy 04–09 och FT-policy 09–14 samt i kapitel 4 i HOP I 04–09 och HOP I 09–14.

         b)   Stödberättigade företag och verksamheter

               (24)

               Alla tillverkande exportörer och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

         c)   Praktiskt genomförande

               (25)

               En exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (nedan kallade tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Tullkreditprocentsatserna fastställs på grundval av standardnormer för input/output och med beaktande av en antagen mängd importerade insatsvaror i exportprodukten samt tullbeloppet för denna antagna import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats.

               (26)

               För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttillfället måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för exporttransaktionen i fråga. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet.

               (27)

               Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediterna och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet uppfyllts. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor, med undantag för kapitalvaror för vilka det finns importbegränsningar. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på tolv månader från och med utfärdandedagen.

               (28)

               En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska system som används utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av de ansökningsperioder som anges i kapitel 4.47 i HOP I 04–09 och HOP I 09–14. Såsom uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i HOP I 04–09 och HOP I 09–14 kan ansökningar som kommer in efter tidsfristen för att lämna in ansökningar alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (på 10 % av krediten).

               (29)

               Man fann att sökanden använde detta system under undersökningsperioden.

         d)   Slutsatser om tullkreditsystemet

               (30)

               Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullintäkter som de indiska myndigheterna normalt sett skulle ha tagit ut. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras.

               (31)

               Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

               (32)

               Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) eller bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror särskilt på att exportören inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en för stor återbetalning av importtull i enlighet med vad som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de verkligen importerar några insatsvaror. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet.

         e)   Beräkning av subventionens storlek

               (33)

               I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen och den beräkningsmetod som användes för detta system i förordning (EG) nr 367/2006, beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som det konstaterades att mottagaren hade erhållit under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att driva in tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånen enligt tulllkreditsystemet beräknas som summan av de krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden.

               (34)

               Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

               (35)

               Den subventionsnivå som under undersökningsperioden fastställdes för sökanden när det gäller detta system uppgår till 7,9 %.

         3.   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

   a)   Rättslig grund

               (36)

               En detaljerad beskrivning av systemet finns i kapitel 5 i FT-policy 04–09 och FT-policy 09–14 samt i kapitel 5 i HOP I 04–09 och HOP I 09–14.

         b)   Stödberättigade företag och verksamheter

               (37)

               Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system.

         c)   Praktiskt genomförande

               (38)

               På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, även begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med nedsatt tullsats. I detta syfte utfärdar de indiska myndigheterna på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system. Sedan april 2000 innebär systemet att en nedsatt importtullsats på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet.

               (39)

               Innehavaren av en licens enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

               (40)

               Man fann att sökanden använde detta system under undersökningsperioden.

         d)   Slutsats om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

               (41)

               Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som myndigheterna annars skulle ha fått. Tullsänkningen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

               (42)

               Vidare är systemet rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

               (43)

               Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas inte av räckvidden för godkända system enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportvaran.

         e)   Beräkning av subventionens storlek

               (44)

               I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. I enlighet med etablerad praxis har det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att förmånens fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I de fall en berättigad begäran lämnats in gjordes avdrag för sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen.

               (45)

               I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

               (46)

               När det gäller importer inom systemet visade undersökningen det fanns ett antal varor som kunde användas för att tillverka både den berörda produkten och andra produkter. Vissa varor användes dock i en tillverkningsenhet som enbart tillverkade PET-film. När det gäller att beräkna förmånen för den sökanden bör den nämnare som används för dessa varor därför vara exportomsättningen för den berörda produkten och inte den totala exportomsättningen.

               (47)

               Den subventionsnivå som under undersökningsperioden fastställdes för sökanden när det gäller detta system uppgår till 2,4 %.

         4.   Systemet med förhandstillstånd

   a)   Rättslig grund

               (48)

               En detaljerad beskrivning av systemet återfinns i punkterna 4.1.1–4.1.14 i FT-policy 04–09 och FT-policy 09–14 samt i kapitlen 4.1–4.30 i HOP I 04–09 och HOP I 09–14. Systemet kallades ”systemet med förhandslicenser” i den tidigare undersökning som ledde till att den nu gällande slutgiltiga utjämningstullen infördes genom förordning (EG) nr 367/2006.

         b)   Stödberättigade företag och verksamheter

               (49)

               Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 50. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare kan få förhandstillstånd inom delsystemen för fysisk export och för årligt behov. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i FT-policy 04–09, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer få förmåner från leveranser likställda med export inom delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

         c)   Praktiskt genomförande

               (50)

               Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:
               i)   Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.
               ii)   Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licenshavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.
               iii)   Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den exporterande tillverkare som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.
               iv)   Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i FT-policy 04–09. Med leverans likställd med export avses sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.
               v)   Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FT-policy 04–09 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.
               vi)   Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direktimport endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FT-policy 04–09 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

               (51)

               Under undersökningsperioden erhöll sökanden förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Sökanden utnyttjade ett av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export. Det är således inte nödvändigt att fastställa huruvida de övriga delsystemen är utjämningsbara.

               (52)

               För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 i HOP I 04–09 och HOP I 09–14, dvs. att föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor/godkänd granskningsman (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden.

               (53)

               När det gäller det delsystem som under undersökningsperioden användes av sökanden, dvs. det för fysisk export, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna på tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av de standardnormer för input/output som finns för de flesta produkter, inklusive den berörda produkten. Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tid efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på sex månader vardera).

               (54)

               Den nuvarande interimsundersökningen fastställde att de kontrollkrav som ställts av de indiska myndigheterna inte uppfylldes och att de ännu inte har prövats i praktiken. Sökanden upprätthöll inte ett system som gjorde det möjligt att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i vilka mängder, enligt vad som föreskrivs i dokumentet om utrikeshandelspolitiken (tillägg 23) och enligt avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen. Den faktiska förbrukningen hade inte registrerats.

               (55)

               De ändringar när det gäller förvaltningen av utrikeshandelspolitiken 04–09 som började gälla hösten 2005 (obligatorisk inlämning av förbrukningsregister till de indiska myndigheterna i samband med inlösen av licensen) har ännu inte tillämpats när det gäller sökanden. Det gick därför inte i detta skede att kontrollera om den nya bestämmelsen hade genomförts.

         d)   Slutsatser om systemet med förhandstillstånd

               (56)

               Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att den undersökta exportören beviljats en förmån.

               (57)

               Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till ett exportresultat och anses därför vara selektivt och utjämningsbart i enlighet med artikel 4.4 första stycket punkt a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för detta system om det inte åtar sig att exportera.

               (58)

               Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) eller bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade varken sitt nya eller sitt gamla kontrollsystem eller kontrollförfarande för att avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var inte tillräckligt exakta. Standardnormerna kan inte i sig själva betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dessa standardnormer inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilken mängd insatsvaror som förbrukats i exportproduktionen. Myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).

               (59)

               Delsystemet är således utjämningsbart.

         e)   Beräkning av subventionens storlek

               (60)

               Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen eftergiften av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av beloppet av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den alltför stora eftergiften. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt.

               (61)

               Subventionsbeloppen för sökanden som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

               (62)

               Den subventionsnivå som under undersökningsperioden fastställdes för sökanden när det gäller detta system uppgår till 0,2 %.

         5.   Kapitalsubventioner

   a)   Rättslig grund

               (63)

               I tidigare undersökningar avseende PET-film, däribland den undersökning som ledde till att den slutgiltiga utjämningstull som nu är i kraft infördes genom förordning (EG) nr 367/2006, undersöktes flera indiska delstatliga system som omfattade stimulansåtgärder för lokala företag. De delstatliga systemen ingår i ett stimulanssystem (Package Scheme of Incentives), eftersom det kan röra sig om olika typer av stimulansåtgärder. I den tidigare undersökningen fastställdes att ett företags rätt till förmåner föreskrivs i ett certifikat för stödberättigande (Eligibility Certificate eller Entitlement Certificate). Precis som i den pågående undersökningen kunde det dock förekomma särskilda subventioner, t.ex. kapitalsubventioner.

         b)   Stödberättigande

               (64)

               För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i regel investera i mindre utvecklade områden i en delstat, antingen genom att etablera en ny industriell verksamhet eller genom att göra en storskalig kapitalinvestering eller diversifiera en befintlig industriell verksamhet.

         c)   Praktiskt genomförande

               (65)

               Enligt svaren till frågeformuläret mottog sökanden under 2009 en betydande summa från myndigheterna i Uttar Pradesh som kapitalsubvention för att etablera nya produktionsanläggningar. Denna kapitalsubvention ska ha varit kopplad till etableringen av nya produktionsanläggningar, och skulle alltså täcka kostnaderna för sökandens investeringar. Enligt sökanden rörde det sig om en ren subvention i form av ett tillskott till det egna kapitalet.

               (66)

               Undersökningen visade också att sökanden är berättigad till återbetalning av mervärdesskatt och statlig omsättningsskatt från Uttar Pradeshs handelsskatteministerium (Commercial Tax Department) på grund av tidigare investeringar. I certifikatet för stödberättigande finns ett högsta belopp som företaget är berättigat till. Företaget utnyttjade detta system under fyra år. För varje månad ansökte det om återbetalning av mervärdesskatt och statlig omsättningsskatt på försäljningen inom delstaten respektive inom landet, även under undersökningsperioden.

         d)   Slutsats

               (67)

               Kapitalsubventionen är en direkt överföring av medel, dvs. ett bidrag till sökanden. Det rör sig om en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a i och artikel 3.2 i grundförordningen. Det är ett ekonomiskt bidrag från myndigheterna i Uttar Pradesh som ger den sökande en direkt förmån.

               (68)

               Återbetalningen av mervärdesskatt och statlig omsättningsskatt utgör subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen. Återbetalningen utgör ett finansiellt bidrag från myndigheterna i Uttar Pradesh, eftersom den innebär en minskning av de skatteinkomster som delstaten annars skulle ha haft. Skatteåterbetalningen innebär dessutom en förmån för den sökande eftersom dennes likviditet förbättras.

               (69)

               Subventionerna är inte rättsligt knutna till exportresultatet. Beroende på att myndigheterna i Uttar Pradesh inte velat samarbeta, har kommissionen dock inte kunnat dra någon definitiv slutsats om detta system när det gäller dess selektivitet och lagens praktiska tillämpning samt vilken grad av handlingsfrihet den beviljande myndigheten har när den beslutar om ansökningarna. Det kan inte med säkerhet avgöras om kriterierna i artikel 4.2 första stycket b har uppfyllts, eftersom det inte kunde fastställas om myndigheterna i Uttar Pradesh tillämpade objektiva kriterier eller villkor vid beviljandet av subventionen. Även om man kunde konstatera att systemet rättsligt sett inte är selektivt, är det fortfarande inte klart om systemet inte är selektivt i praktiken. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.2 första stycket c och artikel 4.2 fjärde stycket i grundförordningen.

         e)   Beräkning av subventionens storlek

               (70)

               När det gäller kapitalsubventionen för att etablera nya produktionsanläggningar beräknades subventionsbeloppet i enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen på grundval av kapitalsubventionen fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för kapitalvaror i branschen, eftersom subventionen kunde kopplas till förvärv av fasta tillgångar. Räntor lades till detta belopp, så att förmånens hela värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp därefter över den totala omsättningen av exportförsäljning och inhemsk försäljning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

               (71)

               När det gäller befrielsen från mervärdesskatt och statlig omsättningsskatt beräknades subventionsbeloppet på grundval av återbetalningarna under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) därefter över den totala omsättningen av exportförsäljning och inhemsk försäljning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

               (72)

               På detta vis fastställdes att subventionsnivån för sökanden när det gäller dessa kapitalsubventioner under undersökningsperioden uppgår till 0,5 %.

         6.   Storleken på de utjämningsbara subventionerna

               (73)

               För den sökande tillämpas för närvarande en utjämningstull på 19,1 %.

               (74)

               Under denna partiella interimsöversyn fastställdes de utjämningsbara subventionernas storlek, uttryckt i procent av värdet, till totalt 11,0 % enligt följande:

                           SYSTEM→

                           Tullkreditsystemet (11)

                           Exportfrämjande förmånstullar (kapitalvaror) (11)

                           Förhandstillstånd (11)

                           Kapitalsubventioner

                           Summa

                           FÖRETAG↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Vacmet India Limited

                           7,9

                           2,4

                           0,2

                           0,5

                           11,0

               (75)

               Med beaktande av ovanstående dras slutsatsen att subventionsnivån för den berörda exporterande tillverkaren har minskat.

         7.   Utjämningsåtgärder

               (76)

               Man undersökte också huruvida de ändrade förhållandena när det gäller de undersökta systemen kunde anses vara av bestående karaktär.

               (77)

               Undersökningen bekräftade att subventionsbeloppet för sökanden hade minskat och nu ligger betydligt under den tullsats som tillämpas. Denna sänkning av subventionsnivån beror huvudsakligen på en betydande minskning av förmånerna inom tullkreditsystemet. Mot bakgrund av ovanstående verkar det som om sökanden i framtiden kommer att fortsätta att subventioneras med belopp som understiger de som den nu omfattas av.

               (78)

               Eftersom det fastställts att sökanden subventioneras i mycket lägre grad än tidigare och att det är troligt att denne även fortsättningsvis kommer att subventioneras med belopp som understiger vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, bör åtgärdernas nivå därför anpassas efter de nya resultaten.

               (79)

               De ändrade utjämningstullsatserna bör med tanke på ovanstående fastställas till de nya subventionsnivåer som konstaterats under den här interimsöversynen, eftersom de skademarginaler som beräknades i den ursprungliga antisubventionsundersökningen fortfarande är högre.

               (80)

               I enlighet med artikel 24.1 andra stycket i förordning (EG) nr 597/2009 får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom den antidumpningstull som fastställts för sökanden efter en parallell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder uppgår till 0 % för den berörda produkten, föreligger inte en sådan situation i detta fall.

               (81)

               När det gäller den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från exporterande tillverkare som inte nämns i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 367/2006, dvs. den tull som tillämpas på alla övriga företag i Indien, noteras att den faktiska utformningen av de undersökta systemen och deras utjämningsbarhet inte har ändrats i förhållande till den tidigare undersökningen. Det finns därför ingen anledning att räkna om subventionernas storlek eller tullsatserna för dessa företag. Den tullsats som tillämpas på alla andra företag än sökanden förblir därför oförändrad.

               (82)

               De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att föreslå en ändring av den tillämpliga tullsatsen för sökanden och de gavs tillfälle att lämna synpunkter.

               (83)

               Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga undersökningsresultaten i enlighet därmed.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   I tabellen i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 367/2006 ska följande läggas till:

                  ”Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117–2A, Civil Lines, Church Road, Agra-2.8.2002, Uttar Pradesh, India

                  11,0

                  A992”

   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2011.

            På rådets vägnar

         FELLEGIT.

            Ordförande

      (1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  EGT L 316, 10.12.1999, s. 1.

      (3)  EUT L 68, 8.3.2006, s. 15.

      (4)  EUT L 236, 31.8.2006, s. 1.

      (5)  EUT L 255, 29.9.2007, s. 1.

      (6)  EUT L 6, 10.1.2009, s. 1.

      (7)  EUT L 288, 6.11.2007, s. 1.

      (8)  EUT L 168, 2.7.2010, s. 1.

      (9)  EUT C 8, 14.1.2010, s. 29.

      (10)  EUT C 8, 14.1.2010, s. 27.

      (11)  Subventioner markerade med en asterisk är exportsubventioner.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1999 av den 9 november 2015 om ändring av förordning (EU) nr 165/2011 om avdrag från vissa makrillkvoter som tilldelats Spanien för 2011 och efterföljande år till följd av överfiske under 2010

text:
               10.11.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 292/1

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1999
   av den 9 november 2015
   om ändring av förordning (EU) nr 165/2011 om avdrag från vissa makrillkvoter som tilldelats Spanien för 2011 och efterföljande år till följd av överfiske under 2010
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (1), särskilt artikel 105.1 och 105.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               I kommissionens förordning (EU) nr 165/2011 (2), ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 978/2014 (3), fastställs att det från den fiskekvot för makrill (Scomber scombrus) i zon VIIIc, IX och X, och i unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (nedan kallad fiskekvoten för makrill) som tilldelats Spanien för 2014, görs ett avdrag med 5 989 ton till följd av överfiske under 2010.

               (2)

               I förordning (EU) nr 165/2011 föreskrivs också, till följd av överfiske under 2010, att den makrillkvot som Spanien tilldelas för 2015 och vid behov för efterföljande år, minskas med 9 747 ton.

               (3)

               Den 30 mars 2015 informerade Spanien kommissionen om att landets fiskekvot för makrill för 2014 inte hade utnyttjats fullt ut, och begärde att kommissionen skulle beakta den outnyttjade kvantiteten för att minska omfattningen på de avdrag som föreskrivs i förordning (EU) nr 165/2011 för 2015.

               (4)

               Spanien hade dessutom samtidigt, i enlighet med artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (4), begärt att en del av landets fiskekvot för makrill för 2014 skulle hållas inne och överföras till nästa år, inom de gränser som anges i den förordningen.

               (5)

               Spaniens outnyttjade fiskekvot för 2014 uppgår till 5 652,891 ton. Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1170 (5) har 4 211,038 ton av Spaniens outnyttjade fiskekvot för 2014 redan överförts till 2015. Den återstående outnyttjade kvantiteten för 2014 uppgår alltså till 1 441,853 ton.

               (6)

               Spaniens begäran är fortfarande förenlig med det resonemang som ligger bakom skäl 7 i förordning (EU) nr 165/2011, dvs. att det är motiverat att omfördela avdragen över en femårsperiod eller mer.

               (7)

               Dessa 1 441,853 ton bör användas för att tidsmässigt omfördela de avdrag som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 165/2011, ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 978/2014. Kvantiteten i fråga bör läggas till den kvantitet som kommer att dras av från fiskekvoten för makrill för 2014, vilken således bör höjas från 5 989 ton till 7 430,853 ton och samtidigt dras av från den kvantitet som kommer att dras av från fiskekvoten för makrill för 2015, vilken således bör minskas från 9 747 ton till 8 305,147 ton.

               (8)

               Förordning (EU) nr 165/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Bilagan till förordning (EU) nr 165/2011 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 9 november 2015.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

      (2)  Kommissionens förordning (EU) nr 165/2011 av den 22 februari 2011 om avdrag från vissa makrillkvoter som tilldelats Spanien för 2011 och efterföljande år till följd av överfiske under 2010 (EUT L 48, 23.2.2011, s. 11).

      (3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 978/2014 av den 16 september 2014 om ändring av förordning (EU) nr 165/2011 om avdrag från vissa makrillkvoter som tilldelats Spanien för 2011 och efterföljande år till följd av överfiske under 2010 (EUT L 275, 17.9.2014, s. 1).

      (4)  Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med tilldelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3).

      (5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1170 av den 16 juli 2015 om tillägg till 2015 års fiskekvoter av vissa kvantiteter som hållits inne under år 2014 i enlighet med artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (EUT L 189, 17.7.2015, s. 2).

      BILAGA

            ”BILAGA

                        Bestånd

                        Ursprunglig kvot 2010 (1)

                        Anpassad kvot 2010

                        Fastställda fångster 2010

                        Skillnad kvoter–fångster (överfiske)

                        Multiplikationsfaktor enligt artikel 105.2 i förordning (EG) nr 1224/2009 (överfiske * 2)

                        Avdrag 2011

                        Avdrag 2012

                        Avdrag 2013

                        Avdrag 2014

                        Avdrag 2015 och, i tillämpliga fall, efterföljande år

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % av 2010 års kvot)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        7 430,853

                        8 305,147

         (1)  Förordning (EU) nr 53/2010.”


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/61 av den 20 januari 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               21.1.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 14/18

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/61
   av den 20 januari 2016
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 20 januari 2016.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA

         Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  80,9

                  TN

                  113,9

                  TR

                  91,2

                  ZZ

                  130,6

                  0707 00 05

                  MA

                  85,8

                  TR

                  150,9

                  ZZ

                  118,4

                  0709 93 10

                  MA

                  52,6

                  TR

                  150,6

                  ZZ

                  101,6

                  0805 10 20

                  EG

                  50,0

                  MA

                  64,1

                  TN

                  57,9

                  TR

                  65,8

                  ZZ

                  59,5

                  0805 20 10

                  IL

                  163,3

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  122,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  103,6

                  JM

                  147,2

                  MA

                  82,8

                  TR

                  99,2

                  ZZ

                  108,2

                  0805 50 10

                  TR

                  102,3

                  ZZ

                  102,3

                  0808 10 80

                  CL

                  84,9

                  US

                  121,1

                  ZZ

                  103,0

                  0808 30 90

                  CN

                  76,1

                  ZZ

                  76,1

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/95 av den 19 januari 2017 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser och ansökningar om importrättigheter som lämnades in under perioden 1–7 januari 2017 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 616/2007 för fjäderfäkött

text:
               20.1.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 16/24

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/95
   av den 19 januari 2017
   om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser och ansökningar om importrättigheter som lämnades in under perioden 1–7 januari 2017 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 616/2007 för fjäderfäkött
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.1 och 188.3, och
   av följande skäl:

               (1)

               Genom kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 (2) öppnades årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer.

               (2)

               De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 januari 2017 för delperioden 1 april–30 juni 2017 överskrider för vissa kvoter de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

               (3)

               De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnades in under perioden 1–7 januari 2017 för delperioden 1 april–30 juni 2017 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1301/2006 jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

               (4)

               För att säkerställa att åtgärden blir effektiv bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   Den tilldelningskoefficient som anges i bilaga A till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in enligt förordning (EG) nr 616/2007 för delperioden 1 april–30 juni 2017.
   2.   Den tilldelningskoefficient som anges i bilaga B till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in enligt förordning (EG) nr 616/2007 för delperioden 1 april–30 juni 2017.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2017.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör

            Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 av den 4 juni 2007 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer (EUT L 142, 5.6.2007, s. 3).

      (3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

      BILAGA
      DEL A

                  Grupp

                  Löpnummer

                  Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 april–30 juni 2017
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,273598

                  2

                  09.4212

                  39,659846

                  4A

                  09.4214

                  29,761716

                  09.4251

                  0,475143

                  09.4252

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,281611

                  09.4260

                  0,313976

                  7

                  09.4217

                  —

                  8

                  09.4218

                  —

            DEL B

                  Grupp

                  Löpnummer

                  Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 april–30 juni 2017
                  (%)

                  5A

                  09.4215

                  0,506436

                  09.4254

                  0,571640

                  09.4255

                  —

                  09.4256

                  —


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2263 av den 15 december 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               16.12.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 342/24

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2263
   av den 15 december 2016
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 15 december 2016.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör

            Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA

         Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MA

                  104,9

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  147,3

                  0707 00 05

                  MA

                  70,7

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  115,1

                  0709 93 10

                  MA

                  143,7

                  TR

                  138,5

                  ZZ

                  141,1

                  0805 10 20

                  IL

                  126,4

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  101,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,9

                  ZZ

                  69,9

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  116,7

                  JM

                  125,0

                  MA

                  74,5

                  TR

                  82,0

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  TR

                  82,8

                  ZZ

                  82,8

                  0808 10 80

                  US

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0808 30 90

                  CN

                  89,4

                  ZZ

                  89,4

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/24 av den 7 januari 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               8.1.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 4/18

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/24
   av den 7 januari 2015
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 7 januari 2015.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  AL

                  69,6

                  IL

                  104,4

                  MA

                  89,1

                  TN

                  130,5

                  TR

                  108,0

                  ZZ

                  100,3

                  0707 00 05

                  TR

                  160,8

                  ZZ

                  160,8

                  0709 93 10

                  MA

                  96,9

                  SN

                  80,8

                  TR

                  157,6

                  ZZ

                  111,8

                  0805 10 20

                  EG

                  41,2

                  MA

                  68,6

                  TR

                  74,1

                  ZA

                  40,1

                  ZW

                  32,9

                  ZZ

                  51,4

                  0805 20 10

                  MA

                  58,8

                  ZZ

                  58,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  89,3

                  JM

                  106,8

                  TR

                  80,9

                  ZZ

                  92,3

                  0805 50 10

                  TR

                  53,0

                  ZZ

                  53,0

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  62,9

                  CL

                  82,5

                  MK

                  39,8

                  US

                  145,8

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  107,1

                  0808 30 90

                  US

                  171,4

                  ZZ

                  171,4

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Rådets genomförandeförordning (EU) nr 475/2011 av den 13 maj 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1425/2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Thailand och om avslutande av förfarandet beträffande import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Malaysia

text:
               18.5.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 131/10

         RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 475/2011
   av den 13 maj 2011
   om ändring av förordning (EG) nr 1425/2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Thailand och om avslutande av förfarandet beträffande import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Malaysia
   EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen),
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1425/2006 (2), särskilt artikel 2,
   med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
   av följande skäl:
   A.   TIDIGARE FÖRFARANDE

               (1)

               Genom förordning (EG) nr 1425/2006 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina). På grund av det stora antalet samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare i undersökningen som ledde till införandet av antidumpningsåtgärder (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), gjordes ett urval bland de kinesiska exporterande tillverkarna och individuella tullsatser på mellan 4,8 % och 12,8 % infördes för de företag som ingick i urvalet, medan en tullsats på 8,4 % infördes för övriga samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. Genom förordning (EG) nr 249/2008 fastställdes en tullsats på 4,3 % för ett visst företag. För sådana företag som inte hade gett sig till känna för kommissionen eller som inte samarbetade i undersökningen infördes en tullsats på 28,8 %.

               (2)

               I artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006 föreskrivs att om en ny exporterande tillverkare i Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att

                           —

                           företaget inte exporterade de produkter som anges i artikel 1.1 i den förordningen till unionen under undersökningsperioden (1 april 2004–31 mars 2005) (nedan kallad undersökningsperioden) (första kriteriet),

                           —

                           företaget inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av antidumpningsåtgärder enligt den förordningen (andra kriteriet), och

                           —

                           företaget faktiskt har exporterat de berörda produkterna till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen (tredje kriteriet),

                     får artikel 1 i den förordningen ändras så att den nya exporterande tillverkaren beviljas samma tullsats som de samarbetsvilliga företag som inte ingår i stickprovet, dvs. 8,4 %.

               (3)

               Förteckningen över företag som beviljats den vägda genomsnittliga tullsatsen på 8,4 % för samarbetsvilliga företag i förordning (EG) nr 1425/2006 ändrades genom rådets förordningar (EG) nr 249/2008 (3) och (EG) nr 189/2009 (4) samt rådets genomförandeförordning (EU) nr 474/2011 (5).

         B.   ANSÖKNINGAR OM STATUS SOM NY EXPORTERANDE TILLVERKARE

               (4)

               Sex kinesiska företag har ansökt om samma behandling som de företag som var samarbetsvilliga i den ursprungliga undersökningen, men inte ingick i urvalet (nedan kallad status som ny exporterande tillverkare).

               (5)

               En undersökning har genomförts i syfte att avgöra om de sex sökandena uppfyller kriterierna för att få status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006.

               (6)

               Ett ansökningsformulär skickades ut till samtliga sex sökande, som ombads att lämna bevisning för att företagen uppfyllde de tre ovannämnda kriterierna.

               (7)

               Ett företag som ansökt om status som ny exporterande tillverkare lämnade inte in de begärda uppgifterna. Det var därför inte möjligt att kontrollera om företaget uppfyllde kriterierna i artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006 och dess ansökan måste därför avslås.

               (8)

               Ett företag drog tillbaka sin ansökan.

               (9)

               Ett företag varken exporterade den berörda produkten till unionen eller hade genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter undersökningsperioden. Företaget uppfyllde således inte det tredje kriteriet och dess ansökan avslogs därför.

               (10)

               Ett företag ansågs inte vara en ny exporterande tillverkare, eftersom det är närstående en exporterande tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1425/2006. Det uppfyllde därför inte det andra kriteriet och dess ansökan avslogs därför.

               (11)

               Ett företag lämnade vilseledande uppgifter rörande vilket datum det grundades. Detta gör att man måste ifrågasätta trovärdigheten i de lämnade uppgifterna, inklusive perioden under vilken den berörda produkten kunde ha exporterats till EU. Dess ansökan avslogs därför.

               (12)

               Den bevisning som lämnades av den återstående kinesiska exporterande tillverkaren ansågs vara tillräcklig för att visa att företaget uppfyller kriterierna i artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006 och att det därför ska omfattas av den tullsats som tillämpas på de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (dvs. 8,4 %) och att dess namn följaktligen ska läggas till i förteckningen över exporterande tillverkare i bilaga I till förordning (EG) nr 1425/2006.

               (13)

               Sökandena och unionsindustrin har underrättats om resultaten av granskningen och har fått möjlighet att lämna synpunkter.

               (14)

               Alla argument och inlagor från de berörda parterna har analyserats och vederbörligen beaktats där detta varit motiverat.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Följande företag ska läggas till i den förteckning över tillverkare i Folkrepubliken Kina som återfinns i bilaga I till förordning (EG) nr 1425/2006:

               Företag

               Ort

               Taric-tilläggsnummer

               Xiamen Good Plastic Co., Ltd

               Xiamen

               B109

         Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 13 maj 2011.

            På rådets vägnar

         MARTONYI J.

            Ordförande

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUT L 270, 29.9.2006, s. 4.

      (3)  EUT L 76, 19.3.2008, s. 8.

      (4)  EUT L 67, 12.3.2009, s. 5.

      (5)  Se sidan 2 i detta nummer av EUT.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2023 av den 18 november 2016 om godkännande av natriumbensoat, kaliumsorbat, myrsyra och natriumformiat som fodertillsatser för alla djurarter (Text av betydelse för EES )

text:
               19.11.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 313/14

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2023
   av den 18 november 2016
   om godkännande av natriumbensoat, kaliumsorbat, myrsyra och natriumformiat som fodertillsatser för alla djurarter
   (Text av betydelse för EES)
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 10.1–10.4 i samma förordning innehåller särskilda bestämmelser för bedömning av produkter som används som ensileringstillsatser inom unionen.

               (2)

               Natriumbensoat infördes i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003 i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” för alla djurarter.

               (3)

               En ansökan om godkännande av natriumbensoat lämnades in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning, och ansökningar om godkännande av kaliumsorbat, myrsyra och natriumformiat lämnades in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

               (4)

               Ansökningarna gäller godkännande av natriumbensoat, kaliumsorbat, myrsyra och natriumformiat som fodertillsatser i kategorin ”tekniska tillsatser” för alla djurarter.

               (5)

               Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 13 juni 2012 (2) att natriumbensoat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Ämnet betraktades dock som potentiellt sensibiliserande och det gick inte att utesluta en risk vid inandning. Myndigheten drog också slutsatsen att tillsatsen kan förbättra produktionen av ensilage genom att sänka pH-värdet och bevara mer torrsubstans i lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat material.

               (6)

               Myndigheten konstaterade i sitt yttrande av den 18 juni 2013 (3) att kaliumsorbat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Ämnet betraktades dock som irriterande för hud och ögon och som potentiellt irriterande för luftvägar. Myndigheten drog också slutsatsen att tillsatsen kan förbättra den aerobiska stabiliteten hos ensilage i lättensilerat och relativt svårensilerat material.

               (7)

               Myndigheten konstaterade i sitt yttrande av den 11 september 2014 (4) att myrsyra under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Ämnet betraktades dock som frätande för hud, ögon och luftvägar. Myndigheten drog också slutsatsen att tillsatsen kan förbättra ensileringsprocessen och ensilagets kvalitet vad gäller den aerobiska stabiliteten hos ensilage i lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat material.

               (8)

               Myndigheten konstaterade i sitt yttrande av den 11 mars 2015 (5) att natriumformiat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Den flytande formen av ämnet betraktades dock som frätande för hud, ögon och luftvägar. Myndigheten drog också slutsatsen att tillsatsen kan förbättra bevarandet av näringsämnen genom att minska förlusten av torrsubstans i lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat material.

               (9)

               Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden avseende natriumbensoat, kaliumsorbat, myrsyra och natriumformiat. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatserna i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

               (10)

               Bedömningen av natriumbensoat, kaliumsorbat, myrsyra och natriumformiat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Tillsatserna bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

               (11)

               Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av natriumbensoat, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

               (12)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Godkännande
   De tillsatser i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsatser, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.
   Artikel 2
   Övergångsåtgärder
   Natriumbensoat som anges i bilagan och de förblandningar innehållande natriumbensoat som har framställts och märkts före den 9 juni 2017 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 9 december 2016 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.
   Artikel 3
   Ikraftträdande
   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 18 november 2016.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  EFSA Journal, vol. 10(2012):7, artikelnr 2779.

      (3)  EFSA Journal, vol. 11(2013):7, artikelnr 3283.

      (4)  EFSA Journal, vol. 1(2014):10, artikelnr 3827.

      (5)  EFSA Journal, vol. 13(2015):5, artikelnr 4056.

      BILAGA

                  Tillsatsens identifieringsnummer

                  Namn på innehavaren av godkännandet

                  Tillsats

                  Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

                  Djurart eller djurkategori

                  Högsta ålder

                  Lägsta halt

                  Högsta halt

                  Övriga bestämmelser

                  Godkännandet gäller till och med

                  mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

                     Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser

                  1k301

                  —

                  Natriumbensoat

                     Tillsatsens sammansättning

                  Natriumbensoat ≥ 99,5 %
                  Fast form

                     Beskrivning av den aktiva substansen

                  Natriumbensoat ≥ 99,5 %
                  C7H5NaO2

                  CAS-nr: 532-32-1
                  Framställd genom kemisk syntes

                     Analysmetod
                      (1)

                  Bestämning av halten natriumbensoat: Titreranalys (Europeiska farmakopén 01/2008:0123)

                  Alla djurarter

                  —

                  2 400

                              1.

                              För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid dess användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd, skyddsglasögon och handskar.

                              2.

                              Blandningen av natriumbensoat från olika källor får inte överskrida de högsta tillåtna halterna.

                  9 december 2026

                  1k202

                  —

                  Kaliumsorbat

                     Tillsatsens sammansättning

                  Kaliumsorbat ≥ 99 %
                  Fast form

                     Beskrivning av den aktiva substansen

                  Kaliumsorbat ≥ 99 %
                  C6H7KO2

                  CAS-nr: 24634-61-5
                  Framställd genom kemisk syntes

                     Analysmetod
                      (1)

                  Bestämning av halten kaliumsorbat i fodertillsatsen: Titrering med perklorsyra (Europeiska farmakopén, monografi 6.0, metod 01/2008:0618)
                  Bestämning av halten kaliumsorbat i förblandningar och foder: Jonkromatografi (ion exclusion) med UV-detektion (HPLC-UV)

                  Alla djurarter

                  300

                              1.

                              För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid dess användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd, skyddsglasögon och handskar.

                              2.

                              Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat och relativt svårensilerat (2).

                  9 december 2026

                  1k236

                  —

                  Myrsyra

                     Tillsatsens sammansättning

                  Myrsyra (≥ 84,5 %)
                  Flytande form

                     Beskrivning av den aktiva substansen

                  Myrsyra ≥ 84,5 %
                  H2CO2

                  CAS-nr: 64-18-6

                     Analysmetod
                      (1)

                  Bestämning av halten myrsyra: Jonkromatografi med elektrisk konduktivitetsdetektion (IC-ECD)

                  Alla djurarter

                  —

                  10 000

                              1.

                              För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid dess användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd, skyddsglasögon och handskar.

                              2.

                              Blandningen av myrsyra från olika källor får inte överskrida den högsta tillåtna halten i helfoder.

                  9 december 2026

                  1k237

                  —

                  Natriumformiat

                     Tillsatsens sammansättning

                  Fast form
                  Natriumformiat ≥ 98 %
                  Flytande form
                  Natriumformiat ≥ 15 %
                  Myrsyra ≤ 75 %
                  Vatten ≤ 25 %

                     Beskrivning av den aktiva substansen

                  Natriumformiat ≥ 98 % (fast form)
                  NaHCO2

                  CAS-nr: 141-53-7
                  Formaldehyd ≤ 6,2 mg/kg
                  Acetaldehyd ≤ 5 mg/kg
                  Butylaldehyde ≤ 25 mg/kg
                  Natriumformiat ≥ 15 % (flytande form)
                  Myrsyra ≤ 75 %
                  Framställd genom kemisk syntes

                     Analysmetod
                      (1)

                  Bestämning av halten natrium i fodertillsatsen: EN ISO 6869: Atomabsorptionsspektrometri (AAS) eller EN 15510: ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)
                  Bestämning av totala halten formiat i fodertillsatsen: EN 15909: omvänd fas-HPLC med UV-detektion (RP-HPLC-UV).
                  Bestämning av totala halten formiat i förblandningar och foder: Jonkromatografi (ion exclusion) med UV-detektion eller brytningsindexdetektion (HPLC-UV/RI) eller jonkromatografi med elektrisk konduktivitetsdetektion (IC-ECD)

                  Alla djurarter

                  —

                  10 000
                  (uttryckt som myrsyra)

                              1.

                              För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid dess användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd, skyddsglasögon och handskar.

                              2.

                              Blandningen av myrsyra från olika källor får inte överskrida de högsta tillåtna halterna i helfoder.

                  9 december 2026

         (1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

         (2)  Foder som är lättensilerat har mer än 3 % lösliga kolhydrater i färskt material. Relativt svårensilerat foder har 1,5–3,0 % lösliga kolhydrater i färskt material (förordning (EG) nr 429/2008) (EUT L 133, 22.5.2008, s. 1).