title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/607 av den 19 april 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

text:
                  20.4.2018

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 101/40

            KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/607
      av den 19 april 2018
      om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
      av följande skäl:
      1.   FÖRFARANDE

      1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

                  (1)

                  Genom förordning (EG) nr 1796/1999 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom förordning (EG) nr 1796/1999 kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

                  (2)

                  Efter undersökningar i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (3) konstaterades att de ursprungliga åtgärderna kringgicks genom att import från Ukraina och Kina skedde via Moldavien respektive Marocko. Följaktligen utvidgade rådet genom förordning (EG) nr 760/2004 (4) den slutgiltiga antidumpningstullen på import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina till att omfatta import av samma produkter som avsänts från Moldavien. Den antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina utvidgades genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (5) till att omfatta import av samma produkter som avsänts från Marocko.

                  (3)

                  Genom förordning (EG) nr 1858/2005 (6) bibehöll rådet, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96, de ursprungliga åtgärder som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina, Indien, Sydafrika och Ukraina. De åtgärder som är tillämpliga på import med ursprung i Mexiko upphörde att gälla den 18 augusti 2004 (7). Eftersom Ungern och Polen blev medlemmar av den europeiska unionen den 1 maj 2004 upphörde åtgärderna att gälla på det datumet.

                  (4)

                  I maj 2010 utvidgade rådet genom förordning (EU) nr 400/2010 (8) den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller inte, efter en undersökning avseende kringgående i enlighet med artikel 13 i grundförordningen. Vissa koreanska exporterande tillverkare beviljades befrielse från den utvidgade antidumpningstullen, eftersom det konstaterades att de inte kringgick de slutgiltiga antidumpningstullarna.

                  (5)

                  De åtgärder som är tillämpliga på import med ursprung i Indien upphörde att gälla den 17 november 2010 (9).

                  (6)

                  I januari 2012 bibehöll rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 (10), efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (11) antidumpningstullen för Kina, som utvidgats till att omfatta Marocko, Republiken Korea och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta Moldavien. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och undersökningen vid giltighetstidens utgång, som avslutades genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012, kommer nedan att kallas den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång.

                  (7)

                  Genom samma förordning avslutade rådet också förfarandet med avseende på Sydafrika. De åtgärder som är tillämpliga på import med ursprung i Sydafrika upphörde att gälla den 9 februari 2012.

            1.2   Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

                  (8)

                  Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad begäran om översyn).

                  (9)

                  Begäran om översyn lämnades in den 7 november 2016 av sambandskommittén för stållineindustrin i Europeiska unionen (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av linor och kablar av stål. Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande avseende Kina sannolikt skulle leda till att dumpningen fortsätter, och därmed även skadan för unionsindustrin. Sökanden lämnade inte tillräcklig bevisning för att de gällande åtgärdernas upphörande gentemot Ukraina sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada.

            1.3   Inledande av ett förfarande

                  (10)

                  Efter att i samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen ha fastslagit att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång meddelade kommissionen den 8 februari 2017, genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens tidning
                      (13) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande), att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

                  (11)

                  I avsaknad av en vederbörligen underbyggd begäran om översyn vid giltighetstidens utgång rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina, tillkännagav kommissionen att antidumpningsåtgärderna när det gäller Ukraina skulle upphöra att gälla. Följaktligen upphörde den antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina att gälla den 10 februari 2017 (14).

            1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

                  (12)

                  Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2016 (nedan kallad översynsperioden, eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 fram till översynsperiodens slut den 31 december 2016 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

            1.5   Berörda parter

                  (13)

                  I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade officiellt den sökande, de övriga kända unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, och importörer/användare som den visste var berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång.

                  (14)

                  Alla berörda parter uppmanades att lämna sina synpunkter, lämna uppgifter och framlägga bevisning till stöd för dessa inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. De berörda parterna gavs också tillfälle att skriftligen begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

            1.5.1   Stickprovsförfarande

                  (15)

                  I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

            1.5.1.1   Stickprov av exporterande tillverkare i Kina

                  (16)

                  Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle kunna komma att tillämpa ett stickprovsförfarande.

                  (17)

                  För att avgöra om ett stickprov var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen samtliga 21 kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Den begärda informationen innehöll produktionsvolym och -kapacitet. Dessutom uppmanade kommissionen Kinas beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

                  (18)

                  Bara en grupp av exporterande tillverkare svarade att de var villiga att samarbeta. Denna företagsgrupp, som omfattar 100 % av all export av linor och kablar av stål till unionen från Kina, stod för mindre än 2 % av den totala kinesiska tillverkningen av linor och kablar av stål. Eftersom endast en företagsgrupp av exporterande tillverkare var villig att samarbeta, var det inte nödvändigt att tillämpa ett stickprovsförfarande.

            1.5.1.2   Stickprov av unionstillverkare

                  (19)

                  I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av tillverkare inom unionen. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjordes ett urval på grundval av försäljningsvolymen av den likadana produkten. Sex unionstillverkare ingick i stickprovet. De unionstillverkare som ingick i stickprovet stod för ca 50,5 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin.

            1.5.1.3   Stickprov av icke-närstående importörer

                  (20)

                  För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer eller företrädare som agerar på deras vägnar, att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen om sitt eller sina företag som efterfrågas i bilaga II i tillkännagivandet om inledande.

                  (21)

                  Dessutom kontaktades 44 importörer som identifierades i begäran om översyn av kommissionen i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i ovan nämnda bilaga.

                  (22)

                  Bara sju importörer gav sig till känna, men enligt deras svar importerade sex av dem inte linor och kablar av stål under översynsperioden. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.

            1.5.2   Frågeformulär

                  (23)

                  Kommissionen sände frågeformulär till den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare som besvarade stickprovsformuläret, de sex unionstillverkarna i urvalet, en importör, tio användare som gav sig till känna efter inledandet av undersökningen och 50 kända tillverkare i potentiella tredjeländer med marknadsekonomi (Kanada, Indien, Japan, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Sydkorea, Schweiz, Thailand, Turkiet, Ukraina och Amerikas förenta stater [nedan kallat Förenta staterna]).

                  (24)

                  Gruppen av exporterande tillverkare och fem unionstillverkare lämnade in svar på frågeformuläret. Ingen importör och inga användare lämnade in svar på frågeformuläret.

                  (25)

                  Två av tillverkarna från tredjeländer med marknadsekonomi besvarade frågeformuläret, en belägen i Turkiet och en i Förenta staterna.

            1.5.3   Kontrollbesök

                  (26)

                  Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

                                    Unionstillverkare

                                          —

                                          Bridon International Ltd, Doncaster, Förenade kungariket.

                                          —

                                          Casar Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel, Tyskland.

                                          —

                                          Drumet Liny Druty sp. z o.o., Włocławek, Polen.

                                          —

                                          Gustav Wolf GmbH, Gütersloh, Tyskland.

                                          —

                                          Redaelli Tecna Spa, Milano, Italien.

                                    Exporterande tillverkare i Kina

                                          —

                                          Fasten Group Imp. & Exp. Co., Ltd, Jiangyin City, Wuxi, Jiangsuprovinsen.

                                    Tillverkare i det tredjeland som är en marknadsekonomi

                                          —

                                          WireCo World Group, Prairie Village, Kansas, Förenta staterna.

            2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

      2.1   Den produkt som översynen gäller

                  (27)

                  Den produkt som översynen gäller (nedan kallad den undersökta produkten) är linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med ursprung i Kina, vilken för närvarande omfattas av KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98.

            2.2   Likadan produkt

                  (28)

                  Linor och kablar av stål som tillverkas i Kina och exporteras till unionen, linor och kablar av stål som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det tredjelandet med marknadsekonomi Förenta staterna, och linor och kablar av stål som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna har samma slutanvändning, grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och bör därför anses som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

            3.   SANNOLIKHET FÖR EN FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

                  (29)

                  I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

            3.1   Inledande anmärkningar

                  (30)

                  I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

                  (31)

                  Såsom anges i skäl 18 var det bara en grupp exporterande tillverkare som stod för mindre än 2 % av den totala tillverkningen av linor och kablar av stål i Kina som samarbetade i undersökningen. Denna grupp består av sju närstående företag som ägnar sig åt tillverkning och försäljning av linor och kablar av stål. Eftersom denna grupp stod för all export av linor och kablar av stål från Kina till unionen under översynsperioden, ansåg kommissionen att den hade tillräckligt med information för att bedöma exportpriset och dumpningsmarginalen under översynsperioden (avsnitt 3.2).

                  (32)

                  De uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga företagsgrupp av exporterande tillverkare för exportförsäljning till andra tredjeländer, befanns vara bristfälliga: fyra företag som är närstående företagsgruppen och som ägnar sig åt tillverkning och försäljning av linor och kablar av stål hade inte enligt kraven lämnat in ett separat svar på frågeformuläret. Genom att underlåta att svara enligt kraven lämnade de inte några uppgifter om sin exportförsäljning till andra tredjeländer. Dessutom underlät ett närstående företag i gruppen, trots att det hade lämnat in svar på frågeformuläret, att rapportera sin exportförsäljning till andra tredjeländer om en produkttyp per transaktion.

                  (33)

                  Till följd av detta meddelade kommissionen den enda samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare om sin avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen beträffande exportförsäljning till tredjeländer och denna grupp gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 18.4 i den förordningen.

                  (34)

                  I sina synpunkter förnekade inte den samarbetsvilliga gruppen av exporttillverkare att den hade underlåtit att besvara frågeformuläret för sina fyra närstående företag. Gruppen hävdade emellertid att det inte var rimligt att begära uppgifter om exportförsäljning till tredjeländer på grundval av produktkontrollnummer per transaktion. Detta argument kan inte godtas. De begärda uppgifterna ansågs nödvändiga eftersom om åtgärderna skulle upphöra att gälla är det, för att förutse det framtida beteendet hos de kinesiska tillverkarna, viktigt att ha exakt och fullständig kännedom om deras nuvarande beteende vid export av linor och kablar av stål till andra tredjeländer. När, såsom i förevarande fall, en part inte gör sitt bästa för att tillhandahålla alla de uppgifter som begärts, utan bara en del av dem och som dessutom inte är tillräckligt detaljerade och inte kan kontrolleras, kan inte en sådan partiell information anses vara tillräckligt exakt och fullständig för att göra det möjligt för kommissionen att, med full kännedom och på ett korrekt sätt, bedöma de kinesiska tillverkarnas beteende när de exporterar linor och kablar av stål till andra tredjeländer.

                  (35)

                  Resultaten i avsnitt 3.3.2 grundades således på tillgängliga faktauppgifter. För detta ändamål användes de uppgifter som lämnades av den enda samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare, med undantag för försäljning till tredjeländer, begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifterna från de sökande, uppgifter från kinesisk exportstatistik (15) (nedan kallad den kinesiska databasen), uppgifter från Världsbanken och andra offentligt tillgängliga uppgifter för att få en fullständig bild av de antidumpningsåtgärder som införts på andra viktiga marknader i tredjeländer för linor och kablar av stål, såsom förklaras i skäl 68.

            3.2   Dumpning

                  (36)

                  Dumpning av exporten från Kina under översynsperioden fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga grupp av exporterande tillverkare som stod för all export av linor och kablar av stål från Kina till unionen under översynsperioden (se skäl 18).

            Tredjeland med marknadsekonomi

                  (37)

                  Ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen. I enlighet med artikel 2.7 a och b i grundförordningen ska normalvärdet för alla exporterande tillverkare fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi.

                  (38)

                  I tillkännagivandet om inledande planerade kommissionen att använda Turkiet som ett tredjeland med marknadsekonomi. I tillkännagivandet om inledande angavs också att det kunde finnas tillverkning av likadana produkter i andra tredjeländer med marknadsekonomi såsom Thailand, Vietnam och Malaysia. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på valet av tredjeland med marknadsekonomi för att fastställa normalvärdet för Kina. Inga synpunkter inkom inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

                  (39)

                  Såsom angavs i tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen huruvida det förekom tillverkning och försäljning av likadana produkter i de tredjeländer med marknadsekonomi för vilka det fanns tecken på att tillverkning ägde rum. På grundval av uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och tillgänglig statistik (Eurostat) identifierade kommissionen andra potentiella tredjeländer med marknadsekonomi: Kanada, Indien, Japan, Sydkorea, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Schweiz, Thailand, Ukraina och Förenta staterna. Kommissionen identifierade 50 potentiella tillverkare i dessa länder, som kontaktades och uppmanades att lämna nödvändiga uppgifter.

                  (40)

                  Endast en tillverkare i Turkiet och en i Förenta staterna gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna.

            Val av det tredjeland som är en marknadsekonomi

                  (41)

                  Det fanns sammanlagt 15 potentiella tillverkare av den likadana produkten i Förenta staterna. Den amerikanska marknaden konstaterades också vara en öppen marknad med betydande import- och exportvolymer av linor och kablar av stål under översynsperioden. Det fanns inga gällande importtullar eller antidumpnings- eller utjämningstullar på import av linor och kablar av stål i Förenta staterna. Tillverkningsvolymen för den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna var betydande i förhållande till den uppskattade totala tillverkningen i Förenta staterna (som står för omkring [15 till 25 %] av den totala beräknade inhemska tillverkningen i Förenta staterna).

                  (42)

                  Det ansågs därför att Förenta staterna var en öppen och stor marknad med många inhemska tillverkare och import som konkurrerar med varandra. Graden av konkurrens befanns vara högre i Förenta staterna än i Turkiet. Dessutom var de uppgifter som lämnades av tillverkaren i Turkiet mycket bristfälliga och väsentliga delar för fastställandet av normalvärdet saknades medan kvaliteten på svaret från tillverkaren i Förenta staterna var tillräckligt komplett för att fastställa ett tillförlitligt normalvärde på grundval av detta. Därför valde kommissionen Förenta staterna som ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi.

                  (43)

                  De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på lämpligheten av valet av Förenta staterna som ett tredjeland med marknadsekonomi. Inga synpunkter togs emot innan tidsfristen löpte ut.

                  (44)

                  På grundval av detta beslutade kommissionen att välja Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi för denna översyn.

            Normalvärde

                  (45)

                  I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen för tillverkaren av den likadana produkten på hemmamarknaden i det tredjelandet med marknadsekonomi var representativ under översynsperioden. Det konstaterades att den likadana produkten från den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna såldes i representativa mängder på hemmamarknaden jämfört med den produkt som översynen gäller som exporterades till unionen av den kinesiska exporterande tillverkaren.

                  (46)

                  Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden för tillverkaren från Förenta staterna under undersökningsperioden.

                  (47)

                  Kommissionen identifierade de produkttyper för vilka mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden hade ett pris som översteg kostnaden, och det vägda genomsnittliga försäljningspriset av den produkttypen var lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. I dessa fall beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska priserna vid all försäljning av produkttypen i fråga, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. Detta var fallet för omkring 50 % av de produkttyper som exporterades till unionen.

                  (48)

                  I de fall där den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, vilket beräknades som ett vägt genomsnittspris av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden. Detta var fallet för omkring 50 % av de produkttyper som exporterades till unionen.

                  (49)

                  Därför fastställdes normalvärdet för alla produkttyper på grundval av de inhemska försäljningspriserna.

                  (50)

                  Normalvärdet fastställdes på grundval av försäljningspriserna för linor och kablar av stål från den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna i enlighet med artikel 2.7 a och b samt artiklarna 2.1– 2.6 i grundförordningen.

            Exportpris

                  (51)

                  Exportpriset fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnades av den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare från Kina i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas av den första oberoende kunden i unionen, vilken var en icke-närstående importör.

            Jämförelse

                  (52)

                  I avsaknad av motsvarighet på nivån för det fullständiga produktkontrollnumret mellan de produkttyper som exporterades av den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare och den inhemska försäljningen i det tredjeland som är en marknadsekonomi, fastställdes normalvärdet på grundval av det inhemska priset i det tredjelandet med marknadsekonomi för den mest likartade produkttypen. För att ta hänsyn till skillnaderna mellan produkttyperna togs vid fastställandet av normalvärdet hänsyn till särdragen hos produkttypen, som definieras genom produktkontrollnumret: produktkategori, trådegenskaper, typ av lina, yttre diameter och draghållfasthet. Justeringar gjordes på mellan [5 till 15 %] för att beakta skillnader mellan produkttyperna i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen.

                  (53)

                  Exporten från Kina är föremål för en delvis återbetalningsbar mervärdesskatt vid export, medan alla skatter återbetalas för inhemsk försäljning i Förenta staterna. Kommissionen har därför gjort en justering enligt artikel 2.10 b i grundförordningen för olikheter i mervärdesskatter mellan exportförsäljningen från Kina till unionen (där 17 % mervärdesskatt tas ut på export och 5 % av den sedan återbetalas) för att säkerställa en rättvis jämförelse och i enlighet med fast rättspraxis (16).

                  (54)

                  Dessutom gjordes också justeringar av normalvärdet för olikheter i förpackningskostnader (mindre än 2 %) och inrikes godstrafik (inom ett intervall på 2–10 %) enligt artikel 2.10 e och f i grundförordningen. Justeringar gjordes också av exportpriset för hantering och lastning (mindre än 1 %), kostnader för inhemsk frakt i Kina (i ett intervall på 1–5 %), sjöfrakt (inom ett intervall på 1–5 %) och försäkringar (mindre än 1 %), i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen. Dessutom drogs kreditkostnader (mindre än 1 %) och bankavgifter (mindre än 1 %) också av från exportpriset i enlighet med artikel 2.10 g och k i grundförordningen.

                  (55)

                  Slutligen skedde exportförsäljningen till unionen via närstående försäljningsföretag i Kina. Kommissionen undersökte inte om en justering av denna försäljning skulle vara motiverad i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen. Orsaken är att syftet med en översyn vid giltighetstidens utgång inte är att fastställa exakta dumpningsmarginaler, utan att fastställa om dumpningen fortsatte under översynsperioden.

            Dumpningsmarginal

                  (56)

                  Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriserna, såsom de beräknats i skälen 45–51 för att säkerställa prisernas jämförbarhet för varje produkttyp. I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i tredjelandet med marknadsekonomi med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande produkttyp av den produkt som översynen gäller.

                  (57)

                  På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset (kostnad, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull, till 16,7 %.

            3.3   Importens utveckling om åtgärderna upphävs

                  (58)

                  Med hänvisning till slutsatsen att dumpning förekom under översynsperioden analyserade kommissionen sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas. Följande faktorer analyserades: tillverkning, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, hur kinesiska exportörer beter sig i andra tredjeländer, former av kringgående och unionsmarknadens attraktionskraft.

                  (59)

                  Den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare stod för mindre än 3 % av den totala produktionskapaciteten och mindre än 2 % av den totala tillverkningen av linor och kablar av stål i Kina. Eftersom inga andra tillverkare av linor och kablar av stål i Kina samarbetade grundades undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, i syfte att bedöma utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla, på de uppgifter som kommissionen har tillgång till, som är uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare, begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifterna från den kinesiska databasen, uppgifter från Världsbanken och andra allmänt tillgängliga uppgifter, vilket förklaras i skäl 68 för att få en fullständig bild av de antidumpningsåtgärder som införts på andra viktiga marknader för linor och kablar av stål.

            3.3.1   Tillverkning, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

                  (60)

                  I avsaknad av andra tillgängliga uppgifter i ärendet, grundade kommissionen sina iakttagelser på begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som innehöll en studie som analyserade utvecklingen av tillgång och efterfrågan i den kinesiska industrin för linor av stål under 2012–2016 samt den närmaste framtiden (nedan kallad studien). På grundval av denna information uppskattades produktionskapaciteten för linor och kablar av stål i Kina till 5,8 miljoner ton per år, den faktiska tillverkningen uppskattades till cirka 4,0 miljoner ton per år och, som en följd, den outnyttjade kapaciteten i Kina till cirka 1,8 miljoner ton under 2016, vilket överstiger den totala unionsförbrukningen av linor och kablar av stål under översynsperioden med mer än tio gånger, såsom anges i skäl 75.

                  (61)

                  Studien visade att den inhemska förbrukningen i Kina uppgick till omkring 3,8 miljoner ton per år. Inga uppgifter framkom genom undersökningen som visade på någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan i Kina inom den närmsta framtiden. Detsamma gäller för kinesisk export till andra tredjeländer, eftersom det inte finns någon information som tyder på att det skulle finnas en kraftig ökning av efterfrågan på linor och kablar av stål i världen.

                  (62)

                  Vad gäller begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och mer specifikt av studien, bör det noteras att den information som den innehöll inte ifrågasattes av någon av de berörda parterna. Dessutom, såsom anges i skäl 17 och 18, bör det även erinras om att flertalet av de kinesiska exporterande tillverkarna av linor och kablar av stål inte lämnade begärda erforderliga uppgifter och att den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare som står för mindre än 3 % av den samlade kinesiska produktionskapaciteten samarbetade och lämnade begärda relevanta uppgifter.

                  (63)

                  Därför, och i avsaknad av andra uppgifter, anser kommissionen att varken den inhemska efterfrågan eller efterfrågan på global nivå på linor och kablar av stål kommer att kunna absorbera den betydande outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina.

            3.3.2   Exportbeteende till andra tredjeländer

                  (64)

                  Såsom förklaras i skälen 32–35 kunde inte de uppgifter som lämnades av den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare användas för att korrekt bedöma de kinesiska exporterande tillverkarnas exportbeteende i andra tredjeländer. Därför var kommissionen tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen för att bedöma detta beteende. För denna bedömning använde kommissionen den kinesiska databasen, såsom i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång (17).

                  (65)

                  Det bör dock noteras att den kinesiska databasen omfattar en bredare produktdefinition än den produkt som översynen gäller, eftersom den också inbegriper tvinnad tråd, linor och kablar av rostfritt stål och linor och kablar av stål med ett tvärsnitt på högst 3 mm. Därför kan ingen meningsfull analys av de kvantiteter som exporterats till andra marknader göras på grundval av uppgifterna i den kinesiska databasen. Däremot kunde den kinesiska databasen användas för prisanalys. Prisanalysen grundas på rimliga uppskattningar med tanke på de liknande egenskaperna hos de andra produkter som eventuellt ingår i analysen.

                  (66)

                  På denna grundval fann kommissionen att en jämförelse av de kinesiska exportpriserna på de fem viktigaste exportmarknaderna vid sidan av unionen (Indien, Sydkorea, Thailand, Förenta staterna och Vietnam) med det normalvärde som fastställts i det tredjeland med marknadsekonomi som beskrivs i skälen 45 till 50, varierade dumpningsmarginalerna från mellan 129 till 314 % under undersökningsperioden. Den kinesiska exporten av linor och kablar av stål till de andra fem marknaderna står uppskattningsvis för 40 % av den totala kinesiska globala exporten av linor och kablar av stål. På samma sätt fastställdes dumpningsmarginalen för försäljning till unionen till 97 %.

                  (67)

                  Därför dumpades sannolikt exporten av linor och kablar av stål till andra tredjeländer från Kina i ännu högre nivåer än exportförsäljningen till unionen under översynsperioden. I avsaknad av annan information kan prisnivån vid exportförsäljning till andra tredjeländer ses som en indikation på den sannolika prisnivån för exportförsäljning till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Mot bakgrund av de låga prisnivåerna på exporten till tredjelandsmarknader drogs också slutsatsen att det finns en betydande marginal för att sänka exportpriserna till unionen, vilket skulle kunna leda till ökad dumpning.

                  (68)

                  Enligt allmänt tillgängliga uppgifter (18) gäller anti-dumpningsåtgärder på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina också i Turkiet (19), Mexiko (20) och Brasilien (21). Nyligen inledde Colombia en antidumpningsundersökning rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina (22) och i december 2017 infördes provisoriska antidumpningsåtgärder på 15 %. Detta visar tydligt att linor och kablar av stål från kinesiska exporterande tillverkare också har exporterats till andra marknader till dumpade priser. Den tyder också på att kinesisk export av linor och kablar av stål till dessa marknader är eller kommer att bli begränsad och att de kinesiska exporterande tillverkarna av linor och kablar av stål måste hitta alternativa marknader för sin outnyttjade kapacitet.

            3.3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

                  (69)

                  På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det, enligt vad som förklaras i skäl 66, att de exporterande tillverkarna från Kina kan ta ut högre priser på unionsmarknaden än i andra tredjeländer. Enligt den kinesiska databasen låg det genomsnittliga fob-exportpriset (fritt ombord) till unionen under undersökningsperioden på 1 688 euro per ton, medan det i genomsnitt bara uppgick till 1 191 euro per ton till de fem huvudsakliga marknaderna i tredjeländer. Därför låg de kinesiska exportpriserna till tredjeländer cirka 30 % lägre än exportpriserna till unionen (utan beaktande av de antidumpningstullar som betalades på unionsmarknaden). Detta visar att unionsmarknaden är en attraktiv marknad, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna kan generera högre vinster på sin försäljning till unionen än på sin försäljning till andra exportmarknader.

            3.3.4   Slutsats

                  (70)

                  Sammanfattningsvis visar den dumpningsmarginal som fastställdes under översynsperioden den betydande outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina och unionsmarknadens konstaterade attraktionskraft och exportbeteendet i andra tredjeländer att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphävs, samt att betydande kvantiteter av dumpad export skulle komma in på unionsmarknaden. Det anses därför vara sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla.

            4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

      4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

                  (71)

                  Inom unionen tillverkades linor och kablar av stål av fler än 22 tillverkare/producentgrupper under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

                  (72)

                  Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden fastställdes till 168 701 ton på grundval av uppgifterna i begäran om översyn, ytterligare uppgifter som lämnats av sökanden och svar på frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

                  (73)

                  Såsom anges i skäl 19 gjordes ett stickprovsurval bestående av sex tillverkare/producentgrupper. Kommissionen erhöll och kontrollerade svar på frågeformuläret från fem unionstillverkare. De fem tillverkarna stod för ca 43 % av den totala unionstillverkningen under översynsperioden. Detta stickprovsurval ansågs vara representativt för unionsindustrin.

            4.2   Förbrukningen i unionen

                  (74)

                  Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importvolymen från tredjeländer till unionen på grundval av de uppgifter som rapporterats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) och kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga kinesiska exporterande gruppen av tillverkare.

                  (75)

                  I tabell 1 anges hur förbrukningen i unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden.

                     Tabell 1

                     Förbrukning i unionen

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Total förbrukning (i ton)

                              175 589

                              175 675

                              170 454

                              164 446

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 100

                                 97

                                 94

                                 Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

                  (76)

                  Förbrukningen i unionen förblev stabil mellan 2013 och 2014 och minskade med 6 % från 2014 till översynsperioden.

            4.3   Import från Kina

      4.3.1   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

                  (77)

                  Kommissionen fastställde volymen för importen från Kina på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare och uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 under skadeundersökningsperioden.

                  (78)

                  På grundval av detta utvecklades importen till unionen från Kina och dess marknadsandel på följande sätt:

                     Tabell 2

                     Importvolym och marknadsandel

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Import (i ton)

                              2 697

                              1 780

                              3 207

                              2 005

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 66

                                 119

                                 74

                              Marknadsandel (%)

                              1,5

                              1,0

                              1,9

                              1,2

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 66

                                 122

                                 79

                                 Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

                  (79)

                  Under skadeundersökningsperioden fluktuerade importvolymen av linor och kablar av stål från Kina från ett år till ett annat. En nedgång med 34 % under åren 2013–2014 följdes av en ökning på 80 % under åren 2014–2015 (23). Slutligen minskade importvolymen under översynsperioden från 2 697 ton under 2013 till 2 005 ton. Importvolymen minskade med 26 % totalt sett under skadeundersökningsperioden.

                  (80)

                  Marknadsandelen för importen från Kina uppvisade en likartad utveckling. Den minskade överlag från 1,5 till 1,2 % under skadeundersökningsperioden.

            4.3.2   Priserna på importen från Kina

                  (81)

                  Kommissionen fastställde priserna för importen från Kina på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande gruppen av kinesiska tillverkare och uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Det genomsnittliga priset för Kinas import till unionen utvecklades på följande sätt:

                     Tabell 3

                     Genomsnittspris på import från Kina

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Genomsnittligt pris utan tull (i euro/ton)

                              1 712

                              1 360

                              1 669

                              2 474

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 79

                                 98

                                 145

                                 Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

                  (82)

                  Under skadeundersökningsperioden fluktuerade det genomsnittliga priset på den produkt som importerades från Kina från ett år till ett annat. Inledningsvis minskade priserna med 21 % under 2014. Under 2015 ökade priserna och nådde nästan 2013 års nivåer och de fortsatte att öka under översynsperioden. Totalt sett ökade priserna med 45 % under skadeundersökningsperioden.

            4.4   Prisunderskridande

                  (83)

                  Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

                              a)

                              det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och

                              b)

                              motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från den samarbetsvilliga gruppen av exporterande kinesiska tillverkare till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställd till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt). Unionsindustrin sålde inte någon av de åtta produkttyper som exporterades av den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare till unionen. För att få fram motsvarande produkttyper förenklades dessa genom att anpassa draghållfastheten (24) och genom att ta ut genomsnittet av priskomponenten för skillnaderna i diameter (25). Genom att använda denna metod fastställdes en 100 % motsvarighet.

                  (84)

                  Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins genomsnittliga vägda pris under översynsperioden. Avsaknaden av prisunderskridande visar de vidtagna åtgärdernas effektivitet. Om åtgärderna skulle tillåtas upphöra och de kinesiska exporterande tillverkarna av linor och kablar av stål behåller sina exportpriser på en liknande nivå skulle den prisunderskridande marginalen kunna beräknas genom att dra av antidumpningstullen från importpriset. Den på detta sätt fastställda marginalen för prisunderskridande skulle uppgå till 36,3 %. Detta anses vara en rimlig indikation på eventuella framtida exportpriser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

            4.5   Import från andra tredjeländer än Kina

                  (85)

                  Importen från andra tredjeländer än Kina kommer huvudsakligen från Republiken Korea, Turkiet, Thailand, Ryssland och Malaysia.

                  (86)

                  Importvolymen till unionen av import från andra tredjeländer än Kina visas i tabell 4 samt dess marknadsandel och genomsnittliga priser:

                     Tabell 4

                     Import från andra tredjeländer än Kina

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Import (i ton)

                              63 381

                              65 336

                              63 747

                              63 798

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 103

                                 101

                                 101

                              Marknadsandel (%)

                              36,1

                              37,2

                              37,4

                              38,8

                              Genomsnittspris (euro/ton)

                              1 712

                              1 588

                              1 624

                              1 488

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 93

                                 95

                                 87

                                 Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

                  (87)

                  Totalt sett förblev importvolymen från andra tredjeländer relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med en liten ökning på 1 %.

                  (88)

                  Eftersom den sammanlagda förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden ledde denna ökning till en ökning av deras marknadsandel från 36,1 till 38,8 % under perioden.

                  (89)

                  Under skadeundersökningsperioden fluktuerade det genomsnittliga priset på den produkt som importerades från andra tredjeländer än Kina från ett år till ett annat. Inledningsvis minskade priserna med 7 % under 2014. Under 2015 ökade priserna med 2 % och minskade sedan med 8 % under översynsperioden. Totalt sett minskade priserna med 13 % under skadeundersökningsperioden.

            4.5.1   Import från länder till vilka åtgärderna hade utvidgats

            Sydkorea

                  (90)

                  Sydkorea har den näst största marknadsandelen på unionsmarknaden efter unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.

                  (91)

                  Såsom nämns i skäl 4 gjordes kringgående av de ursprungliga åtgärderna på import från Kina via Sydkorea. Följaktligen utvidgades 2010 den antidumpningstull som införts på import med ursprung i Kina till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Sydkorea, med undantag av de som tillverkats av 15 genuina sydkoreanska exporterande tillverkare.

                  (92)

                  Praktiskt taget all import av linor och kablar av stål från Sydkorea till unionen under översynsperioden kom från de exporterande tillverkare som befriats från den utvidgade antidumpningstullen, nämligen 99,98 % av all sydkoreansk import.

                  (93)

                  I tabell 5 anges hur den volym, marknadsandel och genomsnittliga priser för importen från Sydkorea till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden:

                     Tabell 5

                     Importvolym, marknadsandel och genomsnittliga priser från Korea

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Import (i ton)

                              36 800

                              34 157

                              30 274

                              32 928

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 93

                                 82

                                 89

                              Marknadsandel (%)

                              21,0

                              19,4

                              17,8

                              20,0

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 93

                                 85

                                 96

                              Genomsnittspris (euro/ton)

                              1 559

                              1 621

                              1 646

                              1 506

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 104

                                 106

                                 97

                                 Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

                  (94)

                  Importvolymen från Sydkorea minskade under skadeundersökningsperioden med 11 %, vilket var något högre än den nedåtgående trenden för förbrukningen.

                  (95)

                  Eftersom minskningen av importvolymen var större än den minskade förbrukningen, minskade marknadsandelen bara något från 21,0 till 20,0 % under skadeundersökningsperioden.

                  (96)

                  Det genomsnittliga priset för importen ökade med 6 % från 2013 till 2015 och minskade med 9 % under översynsperioden, vilket innebär en total minskning med 3 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset (cif-priset, utan tull) var 48 % lägre än det genomsnittliga priset (fritt fabrik) för unionsindustrin.

            Marocko

                  (97)

                  Importen med ursprung i eller som avsänts från Marocko konstaterades vara nära noll under skadeundersökningsperioden. Ingen närmare analys bedömdes därför som nödvändig.

            4.5.2   Import från tredjeländer som omfattades av antidumpningstullar under skadeundersökningsperioden

            Ukraina och Moldavien

                  (98)

                  Under skadeundersökningsperioden fanns fortfarande en antidumpningstull på 51,8 % på import av linor och kablar av stål, med ursprung i Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Moldavien, oavsett om den uppgivits ha sitt ursprung i Moldavien eller ej.

                  (99)

                  Dessa åtgärder löpte ut den 10 februari 2017, vilket förklaras i skäl 11.

                  (100)

                  Importen med ursprung i eller som avsänts från Ukraina och Moldavien konstaterades vara nära noll under skadeundersökningsperioden. Därför bedömdes ingen närmare analys vara nödvändig för skadeundersökningsperioden.

            4.5.3   Import från andra tredjeländer

                  (101)

                  Importen från resterande tredjeländer var huvudsakligen från Turkiet, Ryssland, Thailand och Malaysia. I tabell 6 anges hur importen utvecklas:

                     Tabell 6

                     Import från andra tredjeländer

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                                 Turkiet

                              Import (i ton)

                              6 814

                              8 608

                              7 508

                              7 028

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 126

                                 110

                                 103

                              Marknadsandel (%)

                              3,9

                              4,9

                              4,4

                              4,3

                              Genomsnittspris (euro/ton)

                              1 384

                              1 322

                              1 328

                              1 255

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 95

                                 96

                                 91

                                 Thailand

                              Import (i ton)

                              5 206

                              6 514

                              6 268

                              6 122

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 125

                                 120

                                 118

                              Marknadsandel (%)

                              3,0

                              3,7

                              3,7

                              3,7

                              Genomsnittspris (euro/ton)

                              1 445

                              1 391

                              1 656

                              1 468

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 115

                                 102

                                 Ryssland

                              Import (i ton)

                              1 639

                              3 541

                              5 063

                              4 838

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 216

                                 309

                                 295

                              Marknadsandel (%)

                              0,9

                              2,0

                              3,0

                              2,9

                              Genomsnittspris (euro/ton)

                              1 341

                              1 150

                              1 135

                              1 057

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 86

                                 85

                                 79

                                 Malaysia

                              Import (i ton)

                              4 525

                              4 377

                              5 932

                              4 530

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 97

                                 131

                                 100

                              Marknadsandel (%)

                              2,6

                              2,5

                              3,5

                              2,8

                              Genomsnittspris (euro/ton)

                              1 552

                              1 416

                              1 437

                              1 343

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 91

                                 93

                                 87

                                 Andra länder

                              Import (i ton)

                              8 257

                              8 061

                              8 701

                              8 294

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 98

                                 105

                                 100

                              Marknadsandel (%)

                              4,7

                              4,6

                              5,1

                              5,0

                              Genomsnittspris (euro/ton)

                              2 951

                              2 180

                              2 196

                              1 967

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 108

                                 100

                                 Totalt

                              Import (i ton)

                              26 441

                              31 102

                              33 472

                              30 812

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 118

                                 127

                                 117

                              Marknadsandel (%)

                              15

                              18

                              20

                              19

                              Genomsnittspris (euro/ton)

                              1 912

                              1 552

                              1 605

                              1 471

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 81

                                 84

                                 77

                                 Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

                  (102)

                  Den totala importen från andra tredjeländer ökade med 27 % under perioden 2013–2015. Under översynsperioden minskade importen med 10 %. Totalt sett ökade importen med 17 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom förbrukningen minskade under skadeundersökningsperioden, såsom anges i skäl 76, ökade marknadsandelen för andra tredjeländer från 15 till 19 % under samma period.

                  (103)

                  Importen från Turkiet varierade under skadeundersökningsperioden, men under översynsperioden låg den på ungefär samma nivå som under 2013 (i början av skadeundersökningsperioden), dvs. 7 028 ton. Totalt sett förblev deras marknadsandel relativt stabil, med enbart en liten ökning på 0,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden, dvs. från 3,9 % under 2013 till 4,3 % under översynsperioden. Det genomsnittliga priset minskade med 9 %.

                  (104)

                  Importen från Thailand ökade med 25 % från 2013 till 2014, men minskade kontinuerligt därefter och nådde under översynsperioden 6 122 ton, vilket var en ökning jämfört med 5 206 ton under 2013. Sammanlagt ökade importen med 18 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen ökade också under 2014 och förblev stabil fram till översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset fluktuerade under perioden 2014–2015 (– 4 %, + 15 %) och nådde under översynsperioden en nivå som låg 2 % över 2013 års nivå.

                  (105)

                  Importen från Ryssland ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden, men låg kvar på relativt låga nivåer under hela skadeundersökningsperioden. Dess marknadsandel ökade också från 0,9 till 2,9 %. Det genomsnittliga priset minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden.

                  (106)

                  Importen från Malaysia fluktuerade sedan början av skadeundersökningsperioden, men uppnådde under översynsperioden nästan samma nivå som under 2013, dvs. 4 530 ton. Under skadeundersökningsperioden ökade, trots fluktuationer, marknadsandelen för importen från Malaysia av linor och kablar av stål bara något totalt sett, dvs. med 0,2 procentenheter. Det genomsnittliga importpriset minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden.

                  (107)

                  Under översynsperioden var priserna på importen av linor och kablar av stål från Turkiet, Ryssland, Thailand och Malaysia i genomsnitt lägre än unionsindustrins genomsnittliga pris (med 49–63 %). De var också lägre än priserna för importen från Kina (med 41–57 %).

            4.6   Unionsindustrins ekonomiska situation

      4.6.1   Allmänna kommentarer

                  (108)

                  I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

                  (109)

                  För att kunna fastställa skadan gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer som omfattade hela unionsindustrin på grundval av uppgifter från den sökande, vilka dubbelkontrollerades mot de uppgifter som lämnats av ett antal unionstillverkare i skedet före inledande och mot verifierade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av verifierade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

                  (110)

                  De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek.

                  (111)

                  De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittligt pris per enhet, genomsnittlig kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

            4.6.2   Makroekonomiska indikatorer

      4.6.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                  (112)

                  I tabell 7 anges hur den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades under skadeundersökningsperioden:

                     Tabell 7

                     Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Tillverkning (ton)

                              206 053

                              203 763

                              193 757

                              168 701

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 94

                                 82

                              Produktionskapacitet (i ton)

                              290 092

                              299 773

                              301 160

                              305 550

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 103

                                 104

                                 105

                              Kapacitetsutnyttjande (%)

                              71

                              68

                              64

                              55

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 91

                                 78

                                 Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär.

                  (113)

                  Den totala tillverkningsvolymen var relativt stabil under perioden 2013–2014 och minskade med 5 % under 2015. Under översynsperioden minskade tillverkningsvolymen med ytterligare 12 %. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 18 % under skadeundersökningsperioden.

                  (114)

                  Produktionskapaciteten ökade något under skadeundersökningsperioden och totalt med endast 5 %.

                  (115)

                  Följaktligen minskade kapacitetsutnyttjandenivån från 71 % under 2013 till 55 % under översynsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandenivån med 22 % under skadeundersökningsperioden, till följd av minskningen i produktionsvolymen.

            4.6.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

                  (116)

                  Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                     Tabell 8

                     Försäljningsvolym och marknadsandel

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Försäljningsvolym (ton)

                              109 511

                              108 559

                              103 499

                              98 643

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 95

                                 90

                              Marknadsandel (%)

                              62,4

                              61,8

                              60,7

                              60,0

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 97

                                 96

                                 Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär.

                  (117)

                  Försäljningsvolymen följde samma trend som tillverkningsvolymen. Den var relativt stabil under perioden 2013–2014 och minskade med 5 % under 2015. Under översynsperioden minskade tillverkningsvolymen med ytterligare 5 %. Totalt sett minskade försäljningsvolymen med 10 % under skadeundersökningsperioden.

                  (118)

                  Unionsindustrins marknadsandel minskade med 2,4 procentenheter, från 62,4 till 60,0 % under skadeundersökningsperioden.

            4.6.2.3   Tillväxt

                  (119)

                  Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 6 %. Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med en ännu högre nivå, nämligen 10 %. Följaktligen förlorade unionsindustrin 2,4 procentenheter av sin marknadsandel. De minskade försäljningsvolymerna avspeglades också i kapacitetsutnyttjandet som minskade med 22 %.

            4.6.2.4   Sysselsättning och produktivitet

                  (120)

                  Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                     Tabell 9

                     Sysselsättning och produktivitet

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Antal anställda

                              3 329

                              3 309

                              3 238

                              3 026

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 97

                                 91

                              Produktivitet (ton/anställd)

                              62

                              62

                              60

                              56

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 97

                                 90

                                 Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär.

                  (121)

                  Antalet anställda i unionsindustrin minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, varav den största minskningen ägde rum under översynsperioden. Detta berodde på den minskade tillverknings- och försäljningsvolym som beskrivs i skälen 113 och 117.

                  (122)

                  Till följd av en större nedgång i tillverkningen jämfört med minskningen av antalet anställda, minskade produktiviteten med 10 % under skadeundersökningsperioden.

            4.6.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

                  (123)

                  Såsom anges i skäl 57 visade undersökningen att importen från Kina av den produkt som översynen gäller fortsatte att dumpas på unionsmarknaden med en dumpningsmarginal på 16,7 %. Volymen av importen var låg på grund av de gällande antidumpningsåtgärdernas effektivitet. De kinesiska tillverkarna fortsatte att närvara på unionsmarknaden med en marknadsandel på 1,2 % under översynsperioden (se tabell 2).

                  (124)

                  I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång visade unionsindustrin tecken på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Under skadeundersökningsperioden gick återhämtningen långsammare, där de viktigaste skadeindikatorerna uppvisade en nedåtgående trend. Dessutom har en lägre efterfrågan på bulkprodukter och sänkta oljepriser lett till minskad aktivitet inom olje-, gas- och gruvsektorn. Därefter följde en negativ inverkan på efterfrågan på linor och kablar av stål, vilket ledde till att förbrukningen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden (se tabell 1).

                  (125)

                  Till följd av den gradvisa minskningen av unionspriserna under skadeundersökningsperioden kunde unionsindustrin inte fortsätta att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning.

            4.6.3   Mikroekonomiska indikatorer

      4.6.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

                  (126)

                  Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                     Tabell 10

                     Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton)

                              3 297

                              3 133

                              2 950

                              2 887

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 95

                                 89

                                 88

                              Tillverkningskostnaden per enhet i unionen (euro/ton)

                              2 774

                              2 866

                              3 072

                              3 138

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 103

                                 111

                                 113

                                 Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

                  (127)

                  Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

                  (128)

                  Samtidigt ökade den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet med 13 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av tillverkningskostnaden per enhet berodde främst på den lägre tillverknings- och försäljningsvolymen (18 respektive 10 % under skadeundersökningsperioden [se tabell 7, skäl 113, tabell 8 och skäl 117]). Det bör noteras att denna ökning av tillverkningskostnaden per enhet skedde trots en minskning av den totala tillverkningskostnaden under skadeundersökningsperioden. Även om unionsindustrin lyckades minska den totala tillverkningskostnaden kunde de inte minska kostnaderna per enhet till följd av den omfattande nedgången i tillverknings- och försäljningsvolym.

            4.6.3.2   Arbetskraftskostnad

                  (129)

                  Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                     Tabell 11

                     Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

                              48 708

                              48 277

                              51 586

                              50 021

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 106

                                 103

                                 Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

                  (130)

                  Sammantaget ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna med 3 % under skadeundersökningsperioden efter små fluktuationer under skadeundersökningsperioden.

            4.6.3.3   Lagerhållning

                  (131)

                  Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                     Tabell 12

                     Lager

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Utgående lager (i ton)

                              15 191

                              15 889

                              15 260

                              14 796

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 105

                                 100

                                 97

                              Utgående lager som procentandel av tillverkningen (%)

                              16,7

                              17,4

                              17,4

                              23,0

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 138

                                 Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

                  (132)

                  Lagernivåerna minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom unionsindustrin ska hålla ett minimilager av de vanligaste typerna av linor och kablar av stål för att omgående kunna täcka efterfrågan, kunde inte lagerstockarna minskas mer och därmed ökade deras värde som en procentandel av tillverkningen med 38 %.

            4.6.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

                  (133)

                  Unionsindustrins lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                     Tabell 13

                     Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                              2013

                              2014

                              2015

                              ÖP

                              Lönsamhet för den totala försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (%)

                              7,5

                              6,1

                              2,6

                              – 1,6

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 81

                                 34

                                 – 21

                              Kassaflöde (i tusen euro)

                              42 881

                              36 692

                              33 631

                              8 885

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 86

                                 78

                                 21

                              Investeringar (i tusen euro)

                              12 014

                              8 843

                              9 003

                              5 950

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 74

                                 75

                                 50

                              Räntabilitet (%)

                              33,3

                              20,8

                              8,6

                              – 5,2

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 62

                                 26

                                 – 16

                                 Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

                  (134)

                  Unionsindustrins lönsamhet minskade under skadeundersökningsperioden från en vinst på 7,5 % under 2013 och slutade under undersökningsperioden med en förlust på 1,6 %.

                  (135)

                  Kassaflödet minskade dramatiskt under skadeundersökningsperioden med 79 %. Detta är ytterligare en indikator på unionsindustrins dåliga resultat vad gäller den löpande verksamheten och den likviditetsbrist den stod inför.

                  (136)

                  Totalt sett minskade priserna med 50 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av minskande vinstmarginaler och det höga trycket på priserna, begränsades investeringarna främst till de som föranletts av miljö- eller säkerhetsskäl. Samtidigt gjordes bara ett fåtal investeringar i produktionsdrift och -teknik i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten under översynsperioden.

                  (137)

                  Räntabiliteten mäter vinst eller förlust som uppstår på en investering i förhållande till den summa pengar som investerats. Under skadeundersökningsperioden minskade den från 33,3 till – 5,2 %.

            4.6.4   Slutsats om skada

                  (138)

                  På grund av de gällande antidumpningsåtgärderna fortsatte unionsindustrin att återhämta sig från verkningarna av tidigare skadlig dumpning under de första två åren 2013–2014 av skadeundersökningsperioden och lyckades upprätthålla en vinstmarginal som översteg målvinsten på 5 %.

                  (139)

                  Trots detta har en lägre efterfrågan på bulkprodukter och sänkta oljepriser lett till minskad aktivitet inom olje-, gas- och gruvsektorn. Följaktligen minskade efterfrågan på linor och kablar av stål under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin påverkades omgående av denna minskade efterfrågan, vilket ledde till en minskning av dess produktions- och försäljningsvolym och marknadsandel. Samtidigt ökade andelen linor och kablar av stål med låg prissättning och ledde till en nedgång i priset i unionen och till en ytterligare försämring av unionsindustrins finansiella resultat. Därför har nästan alla skadeindikatorer försämrats. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada.

                  (140)

                  Importen av linor och kablar av stål från Kina hade en begränsad negativ påverkan på den skadevållande situationen för unionsindustrin. På grund av de åtgärder som är i kraft var deras marknadsandel låg under hela skadeundersökningsperioden. Förekomsten av kinesisk import av linor och kablar av stål fortsatte dock på unionsmarknaden.

                  (141)

                  Samtidigt hade importen från övriga tredjeländer en sammanlagd marknadsandel på 38,8 %, dock med en svagt stigande trend under skadeundersökningsperioden (se tabell 4). De genomsnittliga importpriserna från övriga tredjeländer hade en nedåtgående trend med nivåer som avsevärt understeg unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Importen påverkade därför den skadevållande situationen för unionsindustrin i väsentlig utsträckning. Såsom framgår av analysen i skälen 85–89 lyckades de under skadeundersökningsperioden inte bara att behålla sin marknadsandel, utan att öka den. Under samma period minskade det genomsnittliga importpriset (skäl 89) och skapar en ytterligare press nedåt på priset i unionen, vilket leder till en minskning av unionsindustrins priser med 12 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 127) och ytterligare försämring av dess finansiella resultat.

                  (142)

                  Kommissionen drog därmed slutsatsen att unionsindustrin har gynnats av de ursprungliga åtgärderna, eftersom den fortsatte att återhämta sig från verkningarna av tidigare skadlig dumpning under de första två åren 2013–2014 av skadeundersökningsperioden. Men återhämtningen avstannade till följd av ovannämnda faktorer.

            4.7   Sannolikheten för återkommande skada från kinesisk import.

      4.7.1   Inledande anmärkningar

                  (143)

                  I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida väsentlig skada från importen från Kina skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla. Översynen har visat att den kinesiska importen skedde till dumpade prisnivåer under översynsperioden (skäl 57) och att det fanns en sannolikhet för fortsatt dumpning om åtgärderna tilläts att upphöra (skäl 70).

                  (144)

                  För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: i) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, ii) möjliga prisnivåer på kinesisk import om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra, iii) beteendet hos de kinesiska exporterande tillverkarna i andra tredjeländer, iv) unionsmarknadens attraktionskraft och v) den kinesiska importens påverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra att gälla.

            4.7.1.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

                  (145)

                  Såsom förklaras i skäl 60 har tillverkare i Kina stor produktionskapacitet och därmed stor outnyttjad kapacitet som inte bara överstiger exportvolymen till unionen under översynsperioden, utan den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden.

                  (146)

                  Dessutom, såsom anges i skäl 63 fanns det inga uppgifter som visade någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan på linor och kablar av stål i Kina eller på en marknad i ett annat tredjeland inom en nära framtid. Kommissionen drog därför slutsatsen att den inhemska efterfrågan i Kina eller i andra tredjeländer inte kunde absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten.

            4.7.1.2   Möjliga prisnivåer på kinesisk import

                  (147)

                  Såsom nämns i skäl 18 rapporterade den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare i Kina inte sin export till andra marknader i tredjeland. Därför, och i avsaknad av andra uppgifter, användes den kinesiska databasen för att fastställa de kinesiska exportpriserna till marknader i andra tredjeländer.

                  (148)

                  Priserna på denna export ansågs också vara en rimlig uppskattning av möjliga framtida priser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

                  (149)

                  Såsom förklaras i skäl 69 var priserna på exporten från Kina till andra exportmarknader i genomsnitt cirka 30 % lägre än priserna på exporten till unionen. På grundval av detta drogs slutsatsen att det finns en betydande marginal för de kinesiska tillverkarna att sänka sina exportpriser till unionen.

                  (150)

                  Dessutom ska det importpris för den samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare, utan hänsyn tagen till antidumpningstullar, underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 36,3 % under översynsperioden, såsom anges i skäl 84. Detta anses vara en rimlig indikation på eventuella framtida exportpriser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

            4.7.1.3   Beteendet hos kinesiska exporterande tillverkare av linor och kablar av stål i andra tredjeländer

                  (151)

                  I avsaknad av andra tillgängliga uppgifter användes den kinesiska databasen för att fastställa de kinesiska exportpriserna till marknader i andra tredjeländer, såsom förklaras i skälen 64 och 65.

                  (152)

                  Enligt dessa uppgifter framgår att de kinesiska exportpriserna på linor och kablar av stål till marknader i andra tredjeländer i genomsnitt låg mellan 40 och 80 % lägre än unionsindustrins försäljningspriser, beroende på exportmarknaden.

                  (153)

                  De tre största kinesiska exportdestinationerna på linor och kablar av stål var, vad gäller volym under översynsperioden, Sydkorea (123 891 ton eller 11 % av den totala exporten), Förenta staterna (97 936 ton eller 9 % av den totala exporten) och Vietnam (76 344 ton eller 7 % av den totala exporten). De genomsnittliga exportpriserna till dessa marknader var 1 107 euro/ton, 1 444 euro/ton och 781 euro/ton. De genomsnittliga priserna för dessa länder låg därmed mellan 50 och 80 % lägre än unionsindustrins genomsnittliga pris.

            4.7.1.4   Unionsmarknadens attraktionskraft

                  (154)

                  Med hänsyn till prisanalyserna i föregående skäl skulle de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla, ha stor kapacitet att sänka sina importpriser till unionsmarknaden samtidigt som de skulle kunna fortsätta att ta ut högre priser på unionsmarknaden än på andra marknader i tredjeländer. Det finns därför ett starkt incitament för kinesiska exporterande tillverkare att leda om sin export till unionen, där de kan ta ut högre priser, samtidigt som de i betydande utsträckning kan underskrida unionsindustrins försäljningspriser. De skulle dessutom ha incitament att exportera åtminstone en del av sin outnyttjade kapacitet till låga priser på unionsmarknaden.

                  (155)

                  En annan indikation på unionsmarknadens attraktivitet är det faktum att sedan åtgärderna infördes förekom det försök till kringgående från kinesiska exportörer, vilka identifierades och neutraliserades såsom förklaras i skälen 2 och 4.

                  (156)

                  Även den dumpade importen från Kina bekräftar, trots de åtgärder som är i kraft sedan 1999, unionsmarknadens attraktivitet.

                  (157)

                  Slutsatsen är därför att de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, har möjlighet och incitament att avsevärt öka sin exportvolym av linor och kablar av stål till unionen till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins priser.

            4.7.2   Påverkan på unionsindustrin

                  (158)

                  Unionsindustrin kommer, i ett scenario där man bibehåller den nuvarande prisnivån, inte att kunna behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel gentemot lågprisimporten från Kina. Det är mycket sannolikt att den kinesiska marknadsandelen skulle öka kraftigt om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Detta skulle med största sannolikhet ske på bekostnad av unionsindustrin, eftersom den har den högsta prisnivån. Att förlora försäljningsvolym skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande och en ökning av den genomsnittliga tillverkningskostnaden. Detta skulle leda till en ytterligare försämring av unionsindustrins ekonomiska situation och den situation med förlust som uppkom redan under översynsperioden.

                  (159)

                  Om unionsindustrin skulle beslutas att sänka sina priser för att försöka behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, skulle den ekonomiska situationen nästan omedelbart försämras och den förlustbringande situation som iakttogs under översynsperioden att förvärras.

                  (160)

                  Enligt båda scenarierna kommer verkningarna av ett upphörande av åtgärderna sannolikt att ha en negativ påverkan på unionsindustrin, särskilt vad gäller sysselsättningen. Under skadeundersökningsperioden tvingades unionsindustrin redan minska den tillverkningsrelaterade sysselsättningen med 9 % (se tabell 9). Ytterligare försämring av unionsindustrins situation kan förorsaka en nedstängning av hela tillverkande enheter.

                  (161)

                  Därför kan man dra slutsatsen att det är mycket sannolikt att ett upphörande av gällande åtgärder skulle leda till återkommande skada från kinesisk import av linor och kablar av stål och att den redan skadevållande situationen för unionsindustrin sannolikt kommer att förvärras ytterligare.

                  (162)

                  Under perioden 2007–2010, i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, utvecklades den ekonomiska situationen i unionsindustrin positivt. Den har lyckats behålla sin lönsamhet mycket nära vinstmålet på 5 % även under de första två åren 2013–2014 av den aktuella skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har därför visat sig vara en strukturellt lönsam industri och i stånd att vända en förlustbringande situation. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång återgick unionsindustrin till en bräcklig ekonomisk situation som väntas förvärras ytterligare, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Den skulle då inte kunna återhämta sig från nuvarande skadevållande situation och i stället riskera att lida ytterligare skada till följd av den mycket sannolika ökningen av kinesisk import av linor och kablar av stål till dumpade priser.

                  (163)

                  Det medges att import av linor och kablar av stål från Republiken Korea och andra tredjeländer, mot bakgrund av dess volym och låga priser, är faktorer som bidrar till den skada som unionsindustrin lidit. Denna översyn var emellertid, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, begränsad till att bedöma om det finns en sannolikhet för att skadan återkommer till följd av lågprisimport av kinesisk import av linor och kablar av stål, om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Med tanke på unionsindustrins bräckliga situation skulle varje betydande ökning av importen från Kina förvärra denna situation till följd av den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och de potentiellt låga prisnivåerna för den kinesiska exporten av linor och kablar av stål till unionen.

                  (164)

                  Det faktum att den kinesiska importen av linor och kablar av stål till unionens marknad för närvarande är mycket mindre än innan åtgärderna infördes visar att nuvarande antidumpningstullar lyckades återställa icke snedvridna konkurrensförhållanden mellan kinesiska exportörer av den berörda produkten och unionsindustrin. Det faktum att importen från Sydkorea och andra tredjeländer underskred importen från Kina, underminerar inte kommissionens skyldigheter inom ramen för denna undersökning. Såsom anges i skäl 165 har kommissionen visat att det är mycket sannolikt att om åtgärderna upphörde skulle det leda till att skadan återkommer.

            4.7.3   Slutsats

                  (165)

                  Kommissionen drog slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen av linor och kablar av stål från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd av detta skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras.

            5.   UNIONENS INTRESSE

                  (166)

                  I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

                  (167)

                  Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

                  (168)

                  Det bör erinras om att det i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång inte ansågs strida mot unionens intresse att åtgärder vidtas. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn vid giltighetstidens utgång och därmed en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan förekommer, vilket gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har en eventuell negativ påverkan på de berörda parterna.

                  (169)

                  På denna grund undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande orsaker att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att behålla åtgärderna i detta särskilda fall.

            5.1   Unionsindustrins intresse

                  (170)

                  Undersökningen har också visat att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle det sannolikt ha en betydande negativ påverkan på unionsindustrin och dess nuvarande bräckliga finansiella situation skulle försämras ytterligare. Om åtgärderna upphör att gälla skulle det allvarligt hota unionsindustrins lönsamhet och tvinga unionstillverkarna att lägga ned sin verksamhet och göra unionsmarknaden helt beroende av import av linor och kablar av stål.

                  (171)

                  Tidigare visade sig unionsindustrin vara en lönsam industri med positiva ekonomiska resultat. Den lyckats förbli lönsam med en vinstmarginal som översteg målvinsten.

                  (172)

                  Därför ligger det i unionsindustrins intresse att behålla gällande antidumpningsåtgärder.

            5.2   Importörernas intresse

                  (173)

                  Såsom anges i skälen 20–22 och 24 fanns det ingen importör som samarbetade i denna översyn eller lämnade begärda uppgifter. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att verkningarna av åtgärderna inte skulle bli betydande för importörerna. I brist på bevis på motsatsen kan man således bekräfta att gällande åtgärder inte hade någon betydande negativ påverkan på deras ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte otillbörligt skulle påverka importörerna.

            5.3   Användarnas intresse

                  (174)

                  Linor och kablar av stål används i en mängd olika tillämpningar, inbegripet för fiskeri, sjöfart/skeppsfart, olje- och gasindustri, gruvdrift, skogsbruk, lufttransport, bygg- och anläggningsarbeten, byggnadsverksamhet samt hissar.

                  (175)

                  Såsom anges i skälen 23 och 24 fanns det ingen importör som samarbetade i denna översyn eller lämnade begärda uppgifter. Vissa användare som gav sig till känna uppgav att de endast marginellt använde linor och kablar av stål. Följaktligen drogs slutsatsen, liksom i föregående översyner, att de åtgärder som för närvarande tillämpas inte har haft några betydande negativa verkningar på användarnas ekonomiska situation och att en fortsättning på åtgärderna inte otillbörligt skulle påverka situationen för användarindustrierna.

            5.4   Slutsats om unionens intresse

                  (176)

                  På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla slutgiltiga antidumpningsåtgärder i fråga om import av linor och kablar av stål från Kina.

            6.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

                  (177)

                  Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna mot import av linor och kablar av stål från Kina bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter meddelandet av uppgifter. Inga synpunkter inkom från berörda parter.

                  (178)

                  Såsom anges i skäl 6 har de gällande antidumpningstullarna på import av linor och kablar av stål från Kina utvidgats till att omfatta även import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Marocko eller Sydkorea eller inte. De antidumpningstullar som ska behållas på import av linor och kablar av stål från Kina bör fortsätta att utvidgas till att omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Marocko eller Sydkorea eller inte. Den exporterande tillverkare i Marocko som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EG) nr 1886/2004 bör också undantas från de åtgärder som införs genom den här förordningen. De 15 exporterande tillverkare i Sydkorea som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EU) nr 400/2010 bör också undantas från de åtgärder som införs genom den här förordningen.

                  (179)

                  Mot bakgrund av domstolens nyare rättspraxis (26) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering.

                  (180)

                  De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

            HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
      Artikel 1
      1.   En slutgiltig anti-dumpningstull åläggs härmed för import av linor och kablar av stål, inbegripet slutet tågvirke, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett maximalt tvärsnitt på mer än 3 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (Taric-nummer 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109812, 7312109813 och 7312109819).
      2.   En slutgiltig antidumpningstullsats på 60,4 % ska tillämpas på nettopriset cif vid unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som har sitt ursprung i Kina.
      3.   Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på import med ursprung i Kina enligt punkt 2 utvidgas härmed till att omfatta import av samma linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Marocko eller inte (Taric-nummer 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 och 7312109812), med undantag av de produkter som tillverkas av Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marocko (Taric-tilläggsnummer A567), och import av linor och kablar av stål som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller inte (Taric-numren 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 och 7312109813), med undantag av de produkter som tillverkas av nedanstående företag:

                  Land

                  Företag

                  Taric-tilläggsnummer

                  Sydkorea

                  Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872

                  A969

                  Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo- Gu, Busan

                  A969

                  CS Co., Ltd, 31–102, Junam maeul 2-gil, Yangsan, Gyeongsangnam-do

                  A969

                  Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju- Kun, Ulsan

                  A969

                  Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan- Myun, Haman – Gun, Gyungnam

                  A969

                  Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon

                  C057

                  DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

                  A969

                  Goodwire MFG. Co. Ltd, 984–23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam

                  B955

                  Kiswire Ltd, 37, Gurak-Ro, 141 Beon-Gil, Suyeong-Gu, Busan, Korea 48212

                  A969

                  Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang- Dong, Jong-gu, Busan

                  A969

                  Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam

                  B926

                  Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

                  A994

                  Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

                  A969

                  Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

                  A969

                  Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

                  A969

            Artikel 2
      Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.
      Artikel 3
      Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

         Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
         Utfärdad i Bryssel den 19 april 2018.

               På kommissionens vägnar

            Jean-Claude JUNCKER

               Ordförande

         (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

         (2)  Rådets förordning (EG) nr 1796/1999 av den 12 augusti 1999 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Indien, Folkrepubliken Kina, Mexikos förenta stater, Republiken Polen, Republiken Sydafrika, Ukraina och Republiken Ungern och om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Korea (EGT L 217, 17.8.1999, s. 1).

         (3)  Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EGT L 56, 6.3.1996, s. 1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

         (4)  Rådets förordning (EG) nr 760/2004 av den 22 april 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1796/1999 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bl.a. Ukraina till import av linor och kablar av stål som avsänts från Moldavien, oavsett om de uppgivits ha sitt ursprung i Moldavien eller ej (EUT L 120, 24.4.2004, s. 1).

         (5)  Rådets förordning (EG) nr 1886/2004 av den 25 oktober 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1796/1999 infördes på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att omfatta import av linor och kablar av stål som sänds från Konungariket Marocko, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Konungariket Marocko, och om avslutande av undersökningen avseende import från en marockansk exportör (EUT L 328, 30.10.2004, s. 1).

         (6)  Rådets förordning (EG) nr 1858/2005 av den 8 november 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Indien, Republiken Sydafrika och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 (EUT L 299, 16.11.2005, s. 1).

         (7)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 203, 11.8.2004, s. 4).

         (8)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 av den 26 april 2010 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia (EUT L 117, 11.5.2010, s. 1).

         (9)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 311, 16.11.2010, s. 16).

         (10)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 av den 27 januari 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009, och om avslutande av översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 vad gäller import av linor och kablar av stål med ursprung i Sydafrika (EUT L 36, 9.2.2012, s. 1).

         (11)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51).

         (12)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 180, 19.5.2016, s. 2).

         (13)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 41, 8.2.2017, s. 5).

         (14)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 41, 8.2.2017, s. 4).

         (15)  http://info.hktdc.com/chinastat/gcb/index2.htm (senast hämtat den 28 september 2017)

         (16)  Domstolens dom i mål C-15/12 P, dom av den 19 september 2013, Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials mot Council Dashiqiao, EU:C:2013:572, punkterna 34–35.

         (17)  Hänvisning finns i skäl 51 i genomförandeförordning (EU) nr 102/2012.

         (18)  Bown, Chad P. (2016), ”Global Antidumping Database”, Världsbanken, juni, källa: http://econ.worldbank.org/ttbd/gad/

         (19)  Nivån på tullen uppgår till 1 000 US-dollar per ton.

         (20)  Nivån på tullen uppgår till 2 580 US-dollar per ton.

         (21)  Nivån på tullen uppgår till mellan 124,33 och 627 US-dollar per ton.

         (22)  http://www.mincit.gov.co/loader.php?lServicio=Documentos&lFuncion=verPdf&id=82791&name=Resolucion_220_del_15_de_diciembre_de_2017__Preliminar_cables_y_torones_....pdf&prefijo=file (senast hämtad den 2 februari 2018).

         (23)  Importvolym procentuell ökning, tabell 2: (119 – 66)/66 = 0,80 * 100 = 80 %

         (24)  En kabels draghållfasthet visar dess förmåga att stå emot en given spänning.

         (25)  i) Ett genomsnitt av de två produktkontrollnumren med närmast möjliga diameter (1 mm under och 1 mm över) och som tillämpas på unionsindustrins uppgifter, under förutsättning att alla övriga siffror av produktkontrollnumrens struktur är desamma (gäller för sjätte och sjunde produktkontrollnumren). ii) Priset per enhet för närmsta diameter och tillämpning av en kvot som motsvarar diameterns prisskillnad när man jämför hela unionsindustrins försäljning av samma diametrar och som tillämpas på unionsindustrins uppgifter.

         (26)  Dom av den 18 januari 2017, Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, punkterna 35–39.