title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/67 av den 16 januari 2019 om införande av skyddsåtgärder vad gäller import av Indica-ris med ursprung i Kambodja och Myanmar/Burma

text:
                  17.1.2019

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 15/5

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/67
         av den 16 januari 2019
         om införande av skyddsåtgärder vad gäller import av Indica-ris med ursprung i Kambodja och Myanmar/Burma
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (1), särskilt artikel 26, och
         av följande skäl:
         1.   FÖRFARANDE

         1.1   Inledande av ett förfarande

                     (1)

                     Den 16 februari 2018 mottog kommissionen en begäran från Italien i enlighet med artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 (nedan kallad GSP-förordningen). Begäran uppmanade till antagande av skyddsåtgärder i fråga om ris av typen Indica med ursprung i Kambodja och Myanmar/Burma. Andra risproducerande medlemsstater, t.ex. Spanien, Frankrike, Portugal, Grekland, Rumänien, Bulgarien och Ungern, stödde Italiens begäran.

                     (2)

                     Efter att ha fastställt att begäran innehöll tillräcklig bevisning för att Indica-ris med ursprung i Myanmar/Burma och Kambodja har importerats i volymer och till priser som orsakar allvarliga störningar för unionsindustrin, offentliggjorde kommissionen den 16 mars 2018, efter att ha informerat medlemsstaterna, ett tillkännagivande om inledande av en skyddsåtgärdsundersökning (2).

                     (3)

                     För att få den information som krävs för att göra en fördjupad bedömning informerade kommissionen de kända producenterna (nedan kallade kvarnar) av den likadana produkten eller direkt konkurrerande produkter och deras intresseorganisation, kända exporterande kvarnar och deras förbund, inklusive deras myndigheter, och uppmanade dem att delta i undersökningen.

               1.2   Stickprovsförfarande

                     (4)

                     Eftersom ett stort antal unionstillverkare, exporterande kvarnar och importörer är berörda av förfarandet och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, har kommissionen beslutat att begränsa undersökningen till ett rimligt antal enskilda unionskvarnar. I enlighet med artikel 11.6 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1083/2013 (3) har kommissionen grundat sin undersökning på ett representativt urval.

                     (5)

                     I sitt tillkännagivande om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionskvarnar på grundval av den största representativa produktionsvolymen av den likadana produkten, samtidigt som man säkerställde geografisk spridning. Även om ris odlas i åtta medlemsstater är produktionen huvudsakligen koncentrerad till Italien och Spanien: dessa två länder svarar för 80 % av den totala risproduktionen i unionen (ungefär 50 % i Italien och 30 % i Spanien) och är därmed representativa för unionsindustrin. På grundval av detta ansåg kommissionen det motiverat att sända frågeformulär till tre italienska kvarnar och en spansk kvarn.

                     (6)

                     En part ifrågasatte huruvida urvalet var representativt. Parten bad kommissionen att bekräfta hur stor andel av den totala produktionen i unionen kvarnarna i urvalet svarade för och hur dessa kvarnars situation utvecklades jämfört med unionsindustrin. Såsom förklaras i skäl 5 baserades urvalet på den största representativa produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De tre italienska kvarnarna i urvalet stod för 50 % av den italienska produktionen under regleringsåret 2016–2017 och den spanska kvarnen i urvalet svarade för 17 % av Spaniens produktion under samma år. Tillsammans stod kvarnarna i urvalet för 26 % av den totala produktionen i unionen. Under undersökningsperioden, dvs. från den 1 september 2012 till den 31 augusti 2017 utvecklades produktionen hos företagen i urvalet på liknande sätt som produktionen i hela unionsindustrin. Produktionen minskade med 36 % för de producenter som ingick i urvalet och med 38 % för hela unionsindustrin. Detta stärker slutsatsen att urvalet är representativt.

                     (7)

                     Frågeformulär sändes även till vissa odlare (”jordbrukare”), men med tanke på att sektorn är mycket fragmenterad (omkring 4 000) ger detta endast en mycket begränsad bild av situationen (4).

                     (8)

                     När det gäller urvalet av exportörer mottog kommissionen totalt 13 svar vad gäller stickprovsundersökningen från exporterande kvarnar i Kambodja och 15 svar från exporterande kvarnar i Myanmar/Burma. Ett stickprovsförfarande var därför nödvändigt och alla parter underrättades om detta. På grundval av de uppgifter som inkommit från de exporterande kvarnarna valde kommissionen inledningsvis ut ett urval med tre exportörer i Kambodja och tre exportörer i Myanmar/Burma. De valdes ut på grundval av den största exportvolymen till unionen. Efter ytterligare bedömning och synpunkter som mottogs från det kambodjanska risodlarförbundet var dock två exportörer från Kambodja inte i stånd att samarbeta och ersattes därför. Endast ett företag besvarade frågeformuläret till slut. När det gäller Myanmar/Burma besvarade alla tre utvalda företag frågeformuläret.

                     (9)

                     Till följd av tillkännagivandet om inledande gav sig fyra icke-närstående importörer till känna. Med hänsyn till det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer ansågs ett stickprovsförfarande inte vara nödvändigt. Kommissionen sände frågeformulär till alla fyra företag, men alla lämnade inte ett fullständigt svar.

               1.3   Kontrollbesök

                     (10)

                     Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för undersökningen. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag i enlighet med artikel 12 i delegerad förordning (EU) nr 1083/2013:

                                 a)

                                 Kvarnar:

                                             —

                                             Riso Scotti S.p.a. och det närstående företaget (Riso Scotti Danubio), Italien.

                                             —

                                             Curti S.r.l. och det närstående företaget (Riso Ticino Soc. Coop.), Italien.

                                             —

                                             Riso Viazzo S.r.l., Italien.

                                             —

                                             Herba Ricemills S.L., Spanien.

                                 b)

                                 Intresseorganisationer:

                                             —

                                             Ente Nazionale Risi (Enterisi), Italien.

               1.4   Undersökningsperiod

                     (11)

                     Undersökningen omfattade de fem senaste regleringsåren, dvs. perioden 1 september 2012–31 augusti 2017 (nedan kallad undersökningsperioden).

               1.5   Utlämnande av uppgifter

                     (12)

                     Efter utlämnandet av uppgifter mottog kommissionen åtta inlagor, inklusive inlagor från Italien och Spanien. Kommissionen mottog även inlagor från tre företag och en intresseorganisation som inte var berörda parter. Även om dessa parter inte var registrerade som berörda parter beaktades deras synpunkter i stor utsträckning och togs upp i kommissionens slutsatser, eftersom de i hög grad motsvarade synpunkter från registrerade berörda parter.

               2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN ELLER DIREKT KONKURRERANDE PRODUKT

         2.1   Berörd produkt

                     (13)

                     Den produkt som berörs (nedan kallad den berörda produkten) är helt eller delvis slipat Indica-ris med ursprung i Kambodja och Myanmar/Burma, som är tullbefriat i enlighet med GSP-förordningen, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 och 1006 30 98.

                     (14)

                     Den berörda produkten importeras till unionen i bulk, för vidare bearbetning (malning, rengöring och förpackning), eller i små påsar på upp till 5 kg och mellan 5 kg och 20 kg, som kan säljas av detaljhandlare direkt utan ytterligare bearbetning.

               2.2   Likadan eller direkt konkurrerande produkt

                     (15)

                     Indica-ris och Japonica-ris är de två viktigaste typerna av ris. Den första typen är långkornigt ris som inte klibbar efter tillagning. Den andra typen, Japonica, är en relativt rund typ av ris. Riset klibbar ihop och används för rätter som paella eller risotto.

                     (16)

                     När riset skördas har det ett ytterskal och kallas ”paddyris”. Efter skörden går riset genom en rad malningsprocesser. ”Råris” är ris från vilket endast ytterskalet har avlägsnats. Ytterligare malning krävs för att uppnå ”delvis slipat ris” eller ”helt slipat ris”.

                     (17)

                     Vid denna bedömning har kommissionen fastställt att slipat eller delvis slipat Indica-ris som produceras i unionen är en likadan produkt som eller direkt konkurrerande med den berörda produkten.

                     (18)

                     Såväl unionsproducerat som importerat slipat eller delvis slipat Indica-ris har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. De har samma användningsområden och säljs genom liknande eller identiska försäljningskanaler, till samma typ av kunder. Dessa kunder är antingen detaljhandlare eller bearbetningsföretag i unionen.

               2.3   Parternas synpunkter

                     (19)

                     Efter utlämnandet av uppgifter hävdade flera berörda parter (5) att aromatiskt Indica-ris inte borde ingå i undersökningen, eftersom det har andra egenskaper än andra typer av Indica-ris, och eftersom det inte konkurrerar med ris som produceras i unionen. De hävdade också att aromatiskt ris sedan 2017 klassificeras enligt ett annat KN-nummer, vilket skulle stärka slutsatsen att denna typ av ris är annorlunda.

                     (20)

                     För det första, vilket bekräftas av olika berörda parter, täcker Indica-ris ett brett spektrum av särskilda rissorter och risvarianter, inklusive väldoftande eller aromatiskt ris. Även om det finns vissa skillnader mellan alla dessa sorter, t.ex. i smak och struktur, har de alla samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper.

                     (21)

                     Dessutom har alla dessa olika rissorter samma slutanvändning, mals av samma kvarnar och säljs via samma försäljningskanaler och konkurrerar med varandra. Att det sedan 2017 finns ett särskilt KN-nummer för aromatiskt ris är inte relevant, enligt vad som angavs i tillkännagivandet om inledande, eftersom KN-nummer nämns endast upplysningsvis och inte är en avgörande faktor för att definiera en produkt inom ramen för en undersökning avseende handelspolitiska skyddsåtgärder. Påståendena avvisades därför.

               3.   FÖREKOMSTEN AV ALLVARLIGA STÖRNINGAR

         3.1   Definition av unionsindustrin

                     (22)

                     Enligt GSP-förordningen bör den berörda industrin bestå av kvarnar som producerar likadana eller direkt konkurrerande produkter. I detta fall anser kommissionen att unionsindustrin består av riskvarnar. Riskvarnar förädlar ris som odlas eller produceras i unionen och som direkt konkurrerar med helt eller delvis slipat Indica-ris som exporteras från Myanmar/Burma och Kambodja.

                     (23)

                     Mot bakgrund av det nära sambandet mellan jordbrukare och kvarnar hävdade Italien i sin begäran att både kvarnar och jordbrukare bör undersökas för bedömningen av skada. Även om situationen för jordbrukarna också kan påverkas starkt av import av ris från Kambodja och Myanmar/Burma, bör dessa snarare betraktas som en leverantör av råvaror och inte som en kvarn för likadana eller direkt konkurrerande produkter.

               3.2   Förbrukning i unionen

                     (24)

                     Förbrukningen av Indica-ris i unionen fastställdes på grundval av uppgifter som samlats in från medlemsstaterna av kommissionen och importstatistik tillgänglig via Eurostat (6).

                     (25)

                     Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Total förbrukning i EU (i ton)

                                 1 061 793

                                 1 146 701

                                 1 090 662

                                 1 040 969

                                 993 184

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    108

                                    103

                                    98

                                    94

                                    Källa: Uppgifter som sammanställts av kommissionen på grundval av uppgifter från medlemsstaterna och Eurostat – ekvivalent helt slipat Indica-ris.

                     (26)

                     Förbrukningen av Indica-ris i unionen minskade med 6 % under undersökningsperioden. Den högsta förbrukningen uppnåddes 2013–2014 (+ 8 %) och sammanföll med en betydande ökning av importen av Indica-ris från Kambodja och Myanmar/Burma, vilket ledde till att marknaden mättades. Under de följande regleringsåren visade förbrukningen en nedåtgående trend.

               3.3   Utveckling av importen

                     (27)

                     Importen till unionen från Kambodja och Myanmar/Burma av den berörda produkten har utvecklats på följande sätt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Kambodja

                                 ton

                                 163 337

                                 228 878

                                 251 666

                                 299 740

                                 249 320

                                    index

                                    100

                                    140

                                    154

                                    184

                                    153

                                 Myanmar/Burma

                                 ton

                                 2 075

                                 28 856

                                 52 680

                                 36 088

                                 62 683

                                    index

                                    100

                                    1 391

                                    2 539

                                    1 739

                                    3 021

                                 Totalt

                                 ton

                                 165 412

                                 257 734

                                 304 346

                                 335 828

                                 312 003

                                    index

                                    100

                                    156

                                    184

                                    203

                                    189

                                    Källa: Statistik från Eurostat (delvis slipat omräknad till ekvivalent helt slipat (för omräkning av kvantiteterna för de olika bearbetningsleden för ris (paddyris, råris, delvis slipat eller helt slipat) har ett omräkningstal fastställts av kommissionen i förordning (EG) nr 1312/2008 av den 19 december 2008 om fastställande av omräkningskurser, bearbetningskostnader och värdet av biprodukter från de olika bearbetningsleden för ris (EUT L 344, 20.12.2008, s. 56). Till exempel är omräkningstalet mellan Indica-råris och slipat Indica-ris 0,69. Detta tal är tillämpligt både på import och på ris som produceras i unionen.) och uppgifter som sammanställts av kommissionen på grundval av uppgifter från medlemsstaterna.

                     (28)

                     Importen från Kambodja ökade från 163 000 ton till 249 000 ton. Den ökade avsevärt fram till 2015/2016 och minskade sedan något, vilket sammanföll med minskningen av förbrukningen under 2016/2017. Trots minskningen var importen 50 % högre än under 2012/2013. Kambodja stod i slutet av undersökningsperioden för 25 % av den totala importen.

                     (29)

                     Importen från Myanmar/Burma ökade också betydligt under undersökningsperioden, från 2 000 ton till 62 000 ton. Den förblev dock på en lägre nivå jämfört med importen från Kambodja. Importen från Myanmar/Burma utgjorde 6,3 % av unionens totala import av ris i slutet av undersökningsperioden (se tabellen för marknadsandelar).

                     (30)

                     I fråga om marknadsandelar utvecklades importen på följande sätt:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Kambodjas marknadsandel (i %)

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Myanmars/Burmas marknadsandel (i %)

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                 Totalt

                                 15,6

                                 22,5

                                 27,9

                                 32,3

                                 31,4

                                    Källa: Eurostat och uppgifter som sammanställts av kommissionen på grundval av uppgifter från medlemsstaterna i ekvivalent helt slipat ris.

                     (31)

                     Kambodja ökade sin marknadsandel avsevärt från 15,4 % till 25,1 %, medan marknadsandelen för Myanmar/Burma ökade från 0,2 % till 6,3 %.

                     (32)

                     Priserna utvecklades på följande sätt:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Importpris från Kambodja (i euro/ton)

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    87

                                    96

                                    93

                                    94

                                 Importpris från Myanmar/Burma (i euro/ton)

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    87

                                    99

                                    98

                                    97

                                 Vägt genomsnitt

                                 586,3

                                 496,2

                                 536,7

                                 532,6

                                 523,1

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    85

                                    92

                                    91

                                    89

                                    Källa: Eurostat.

                     (33)

                     De kambodjanska importpriserna minskade totalt sett med 6 %, samtidigt som importpriserna för importen från Myanmar/Burma minskade med 3 %. Trots den begränsade minskningen av priserna för importen från Kambodja och Myanmar/Burma, på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga importpriset och försäljningspriset per enhet, (se skäl 64), konstaterades priserna på importen från Kambodja och Myanmar/Burma (på grundval av uppgifter från Eurostat) båda avsevärt underskrida unionstillverkarnas priser med 22 % respektive 43 %.

                     (34)

                     Efter utlämnandet av uppgifter ifrågasatte handelsministeriet i Kambodja (nedan kallat Kambodja) den metod som kommissionen hade använt för att beräkna prisunderskridandemarginalerna. Kambodja hävdade att kostnaderna efter import inte togs med i beräkningen av det kambodjanska exportpriset, och att prisunderskridandet baserats på en jämförelse mellan de genomsnittliga priserna, utan hänsyn till de olika handelsleden. Kambodja ifrågasatte också huruvida de uppgifter som de samarbetsvilliga exportörerna lämnade utnyttjades för fastställandet av skada.

                     (35)

                     Mot bakgrund av de argument som inkommit efter utlämnandet av uppgifter beslutade kommissionen att se över sina prisunderskridandeberäkningar för att ta med relevanta kostnader efter import eller transportkostnader för att återspegla skillnaderna i handelsled som påverkar prisernas jämförbarhet, samt att använda uppgifter från de samarbetsvilliga exportörerna i den mån det är möjligt.

                     (36)

                     I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse beslutade kommissionen att justera importpriserna enligt Kambodjas begäran, genom att beakta kostnaderna efter import. Å andra sidan ansåg kommissionen att unionsindustrins priser också borde anpassas för att ta hänsyn till transportkostnaderna för ris från södra Europa (i detta fall Italien och Spanien) till norra Europa, eftersom det är framför allt i norra Europa som helt och delvis slipat Indica-ris möter konkurrens. På grundval av tillgängliga uppgifter (som erhållits inom ramen för en tidigare undersökning avseende ett annat livsmedel, dvs. satsumas) uppskattade kommissionen kostnaderna efter import till cirka 2 % av importpriset och transportkostnaderna till unionen uppskattades till 49 euro per ton, på grundval av information som ingår i klagomålet och som kontrollerats vid undersökningen på plats.

                     (37)

                     För att återspegla olikheter i handelsled har kommissionen gjort en jämförelse mellan försäljning av slipat ris i bulk och försäljning i små förpackningar. Det bör noteras att, enligt den statistik som tagits fram utifrån KN-numren, exporterar Kambodja ris i bulk och i små förpackningar, medan Myanmar/Burma nästan uteslutande exporterar ris i bulk.

                     (38)

                     Slutligen beslutade man att fastställa exportpriset på grundval av frågeformulärssvaren från de exporterande producenterna. När det gäller Kambodja misslyckades stickprovsförfarandet, eftersom endast en kambodjansk exportör besvarade frågeformuläret, Eftersom den samarbetsvilliga exportören endast svarar för en mycket liten andel av importen från Kambodja var kommissionen tvungen att använda sig av bästa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 13 i delegerad förordning (EU) nr 1083/2013. Prisuppgifter från Eurostat användes därför i Kambodjas fall. För Myanmar/Burma användes priser från svaren på frågeformuläret.

                     (39)

                     På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att prisunderskridandet för försäljning i bulk är 13 % för Kambodja och 43 % för Myanmar/Burma. När det gäller prisjämförelser av förpackat ris var det konstaterade prisunderskridandet 14 % för Kambodja.

                     (40)

                     Denna prisskillnad mellan importerat ris och unionsproducerat ris är således betydande, särskilt när man beaktar att ris i allmänhet är en priskänslig produkt. Konsumenterna gör vanligen inte någon åtskillnad mellan olika ursprung.

                     (41)

                     Kambodja hävdade också att kommissionens fastställande av allvarliga störningar grundade sig på en sammantagen bedömning av volym- och priseffekten av risimport från Kambodja och Myanmar/Burma. Detta påstående avvisades dock eftersom det i analysen ovan görs klar åtskillnad mellan situationen i Kambodja och i Myanmar/Burma.

                     (42)

                     Sammanfattningsvis ökade importen från Kambodja och Myanmar/Burma avsevärt i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel under undersökningsperioden. Även om den sammanlagda importvolymen minskade något under 2016/2017 förblev den totalt sett mycket högre än i början av undersökningsperioden. Det kombinerade vägda genomsnittliga importpriset för båda länderna minskade under undersökningsperioden och underskred avsevärt unionsindustrins priser.

               3.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

         3.4.1   Allmänna anmärkningar

                     (43)

                     I enlighet med artikel 23 i GSP-förordningen bör allvarliga störningar anses föreligga när unionskvarnarna försätts i en försämrad ekonomisk och/eller finansiell situation. Vid undersökningen av huruvida situationen för unionstillverkarna har försämrats, ska kommissionen beakta de faktorer som anges i artikel 23 med avseende på unionskvarnarna, i den mån uppgifter är tillgängliga.

                     (44)

                     Såsom nämns i skäl 5 använde kommissionen ett stickprovsförfarande för att fastställa om unionsindustrin orsakats allvarliga störningar. För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer.

                     (45)

                     Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna (marknadsandel, produktion och lager – import analyseras ovan) på grundval av allmänna marknadsuppgifter som samlas in månadsvis baserade på risproduktion omräknade till ekvivalent helt slipat ris. Tillförlitliga uppgifter om konkurser och sysselsättning för unionsindustrin är inte tillgängliga och kunde därför inte tas med i analysen.

                     (46)

                     Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser och lönsamhet) på grundval av kontrollerade uppgifter från de företag som ingick i urvalet. I brist på uppgifter på makronivå analyserades även produktionskapaciteten på grundval av de företag som ingick i urvalet.

               3.4.2   Makroekonomiska indikatorer

                     (47)

                     Unionsindustrins marknadsandel under undersökningsperioden utvecklades enligt följande:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Marknadsandel (i %)

                                 61,4

                                 54,8

                                 46,7

                                 40,5

                                 39,3

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Källa: Uppgifter som sammanställts av kommissionen på grundval av uppgifter från medlemsstaterna.

                     (48)

                     Marknadsandelen minskade också kraftigt, från 61 % till 39 %, dvs. en minskning med mer än 20 procentenheter.

                     (49)

                     Unionsindustrins produktion av Indica-ris följde en betydande nedåtgående trend under undersökningsperioden:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Produktionsvolym (i ton)

                                 685 183

                                 692 740

                                 547 908

                                 449 313

                                 423 962

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Källa: Uppgifter som sammanställts av kommissionen på grundval av uppgifter från medlemsstaterna.

                     (50)

                     Produktionen minskade med nästan 40 %, från 685 000 ton till 424 000 ton.

                     (51)

                     Lagren av slipat ris i unionen ökade med 4 % under undersökningsperioden, från 255 000 ton till 265 000 ton. De ökade först markant med 11 % och minskade sedan något.

                     (52)

                     Kambodja har efter utlämnandet av uppgifter hävdat att unionens produktionsuppgifter är felaktiga eftersom unionen produktionsuppgifter minus försäljningssiffror inte motsvarar de utgående lager som rapporteras nedan. Det stämmer att kommissionen endast har redovisat en partiell beräkning, eftersom uppgifterna inte speglar det ingående lagret, nyttjande av ris som utsäde, osv. Detta är dock i linje med den beräkning av balansräkningen som används av kommissionen (se skäl 24).

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Utgående lager (i ton)

                                 255 301

                                 280 507

                                 283 126

                                 272 136

                                 264 766

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    110

                                    111

                                    107

                                    104

                                    Källa: Uppgifter som sammanställts av kommissionen på grundval av uppgifter från medlemsstaterna.

                     (53)

                     I brist på uppgifter om produktionskapaciteten på makronivå analyserade kommissionen även dessa uppgifter på grundval av de företag som ingick i urvalet. Den areal som avsatts för odling av Indica-ris inom unionen ger dock en ganska god bild av hur mycket Indica-ris som finns tillgängligt för kvarnarna, och därmed deras potentiella kapacitetsutnyttjande. Denna areal minskade med 37 % under undersökningsperioden och utvecklades på följande sätt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Areal (i ha)

                                 145 781

                                 145 783

                                 124 270

                                 101 865

                                 91 685

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    100

                                    85

                                    70

                                    63

                                    Källa: Uppgifter som sammanställts av kommissionen på grundval av uppgifter från medlemsstaterna.

               3.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

                     (54)

                     På grundval av de svar på frågeformuläret som mottagits från unionens kvarnar, utvecklades priserna och lönsamheten på följande sätt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Pris (i euro/ton)

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    97

                                    104

                                    109

                                    107

                                 Lönsamhet (%)

                                 1,4

                                 0,1

                                 1,5

                                 4,3

                                 1,2

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    8

                                    107

                                    312

                                    88

                                    Källa: Svar på frågeformuläret. De uppgifter som lämnas av kvarnarna grundar sig på kalenderår och inte på regleringsåren. Med tanke på att det finns en betydande överlappning mellan dessa perioder är trenderna inte desto mindre representativa för undersökningsperioden.

                     (55)

                     Priserna per enhet för kvarnarna i urvalet ökade med 7 % under undersökningsperioden. På grundval av resultaten av de kontroller som genomförs av kommissionen, och med tanke på det ökande trycket från lågprisimporten, verkar det som att unionskvarnarna i urvalet beslutade att i möjligaste mån koncentrera sin försäljning på mindre volymer av helt eller delvis slipat Indica-ris, och inrikta sig på märkesprodukter snarare än försäljning under eget varumärke till distributörer.

                     (56)

                     Genom att ändra sin ursprungliga produktmix kunde unionskvarnarna således bibehålla en stabil lönsamhet på bekostnad av sin marknadsandel, som minskade dramatiskt. Denna ändring av produktmixen kan ha bidragit särskilt under 2015/2016 (när lönsamheten till och med ökade), men under 2016/2017 sjönk vinstnivåerna igen. I en situation där importpriserna befanns avsevärt underskrida unionspriserna under 2016/2017 (med 22 % respektive 43 %), kan denna strategi endast vara en kortsiktig lösning. Kvarnarna kommer att möta ökat tryck från låga importpriser inom den närmaste framtiden. Kambodja har faktiskt redan delvis rört sig från bulkförsäljning mot försäljning av paketerade små produkter som säljs till detaljhandlare. Denna försäljningskanal är mer lönsam än försäljning i bulk och det är troligt att Kambodja i ökad utsträckning kommer att sälja och konkurrera med unionsindustrin på denna nivå, inbegripet på nischmarknader.

                     (57)

                     När det gäller lönsamheten låg den kvar på en relativt stabil – men låg –, eftersom prishöjningen kunde kompensera volymförlusten. En vinstnivå på 1–2 % är dessutom långt under de 6 % som betraktas som tillräcklig lönsamhet för att täcka alla kostnader och investeringar, forskning och utveckling samt innovation.

                     (58)

                     Efter utlämnandet av uppgifter begärde en part ytterligare information om de 6 % som används i ovanstående punkt. Med moderniseringen av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument 2018 har det fastställts i respektive lagstiftning att, vid beräkningen av skademarginalen, ska den vinst som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden inte vara lägre än 6 % (7). Detta riktmärke som används i undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder är också relevant i en undersökning om skyddsåtgärder. Därför har kommissionen också använt detta riktmärke i föreliggande fall.

                     (59)

                     Unionsindustrins produktionskapacitet för den likadana produkten, dvs. Indica-ris, är svår att bedöma eftersom bearbetningsindustrin kan utnyttja sin kapacitet för att mala både Japonica-ris och Indica-ris, oavsett om det rör sig om ris som importerats eller odlats i unionen. Dessutom finns det inga makroekonomiska uppgifter (se ovan). På grundval av urvalet minskade kapacitetsutnyttjandet från 22 % till 14 %, vilket framgår nedan. Dessa procentsatser kan förefalla relativt låga, eftersom de grundas på en jämförelse mellan produktionen av den likadana produkten (Indica-ris) och en produktionskapacitet som kan användas för alla typer av ris.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Kapacitet. Kapacitetsutnyttjande (i %)

                                 22,1

                                 21,1

                                 19,0

                                 13,0

                                 14,0

                                    Index (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    96

                                    86

                                    59

                                    64

                                    Källor: Svar på frågeformuläret.

               3.4.4   Slutsats

                     (60)

                     Sammanfattningsvis försämrades unionsindustrins ekonomiska situation. Medan importen från Kambodja och Myanmar/Burma ökade avsevärt i absoluta tal, förlorade unionsindustrin ca 6 % i marknadsandel till Myanmar/Burma och 10 % till Kambodja. Unionsindustrin var också föremål för ett betydande prisunderskridande på mellan 22 % och 43 %. Produktionen i unionen minskade med ytterligare 38 %. De ekonomiska svårigheterna gällde därför främst volymen under undersökningsperioden. Unionskvarnarna beslutade att inte sänka sina priser trots konkurrensen från lågprisimport, och bibehöll en viss lönsamhetsnivå. Där möjligt beslutade unionskvarnarna att ändra sin produktmix och inrikta sig på nischsegment och märkesprodukter, i syfte att bibehålla lönsamheten trots en minskning i försäljnings- och produktionsvolymen. Detta är dock bara en tillfällig lösning, eftersom importen från Kambodja och Myanmar/Burma redan har rört sig, om än i begränsad omfattning, från försäljning i bulk till försäljning i små förpackningar, och även konkurrerar med unionsindustrin på detaljhandelsnivå. Det förväntas att de båda länderna kommer att öka sin lågprisimport i denna mer lönsamma försäljningskanal, och även konkurrera på nischmarknader och med märkesvaror, med negativa konsekvenser även för unionsindustrins ekonomiska situation.

               4.   ORSAKSSAMBAND

                     (61)

                     Kommissionen har fastställt att det föreligger ett orsakssamband mellan importvolymen av den berörda produkten och unionskvarnarnas allvarliga störningar å andra sidan, på den grund som anges nedan. Kommissionen har också analyserat huruvida de allvarliga störningarna inte kan tillskrivas andra faktorer än import och priser.

               4.1   Effekter av importen från Kambodja och Myanmar/Burma

                     (62)

                     Diagrammet nedan visar tydligt ett tidsmässigt samband mellan importen från Kambodja och Myanmar/Burma och unionsindustrins situation, som visas av en betydande förlust av marknadsandelar, vilket orsakar allvarliga störningar för unionskvarnarna.
                     Kambodja/Myanmar/Burma
                     EU
                     2015/2016
                     2014/2015
                     2013/2014
                     2012/2013
                     2016/2017
                     Marknadsandelar
                     70,0 %
                     60,0 %
                     50,0 %
                     40,0 %
                     30,0 %
                     20,0 %
                     10,0 %
                     0,0 %

                                    Källa:

                              Eurostat och uppgifter som sammanställts av kommissionen på grundval av uppgifter från medlemsstaterna.

                     (63)

                     Kommissionen anser att importen från Kambodja och Myanmar/Burma också individuellt förorsakade allvarliga svårigheter. Importen från Kambodja och Myanmar/Burma har ökat individuellt både i absoluta tal (med 53 % respektive mer än 2 000 %) och uttryckt som marknadsandelar (9,7 procentenheter respektive 6.1 procentenheter). Importen från Kambodja och Myanmar/Burma har var för sig underskridit unionens priser (med cirka 22 % respektive 43 %). Därför kan slutsatsen dras att importen från både Kambodja och Myanmar/Burma har orsakat allvarliga störningar för unionsindustrin.

                     (64)

                     Den snabba ökningen av importen från Kambodja och Myanmar/Burma förklaras av deras låga priser, som avsevärt underskrider unionsindustrins priser. Indica-ris är en priskänslig produkt, särskilt eftersom konsumenter i allmänhet inte gör skillnad mellan unionsprodukter och importerade produkter. För konsumenter som köper ris hos detaljhandlare är risets ursprung i huvudsak okänt. Detta är särskilt fallet när ris saluförs under eget varumärke, dvs. detaljhandlarens märke. Genom att saluföra ris till ett mycket lågt pris, vilket illustreras av de nivåer för prisunderskridande som anges i skäl 33, lyckades Kambodja och Myanmar/Burma att avsevärt och snabbt öka sin risexport till unionsmarknaden. Kambodja – som brukade exportera främst ris i bulk för vidare bearbetning i unionen – säljer i ökad utsträckning förpackat ris direkt till detaljhandlare i unionen, vilket leder till ytterligare pristryck och skärpt konkurrens för unionskvarnarna.

               4.2   Andra faktorer

                     (65)

                     Andra faktorer som kan ha bidragit till de allvarliga störningar som orsakats unionsindustrin har också bedömts.

               4.2.1   Import från andra tredjeländer

                     (66)

                     Importen från övriga tredjeländer ökade också under undersökningsperioden, från 23 % till 29,3 % (+ 6,3 %) uttryckt som marknadsandel.

                                 Marknadsandel (i %)

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                    Unionen

                                    61,4

                                    54,8

                                    46,7

                                    40,5

                                    39,3

                                 Kambodja

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Myanmar/Burma

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                    Kambodja och Myanmar/Burma

                                    15,6

                                    22,5

                                    27,9

                                    32,3

                                    31,4

                                 Thailand

                                 12,2

                                 11,5

                                 11,8

                                 12,9

                                 13,8

                                 Indien

                                 4,7

                                 4,0

                                 5,8

                                 6,8

                                 7,3

                                 Pakistan

                                 2,5

                                 2,9

                                 3,3

                                 3,3

                                 3,2

                                 Övriga länder

                                 3,7

                                 4,4

                                 4,5

                                 4,3

                                 5,1

                                    Alla övriga länder sammanlagt (utom Kambodja och Myanmar/Burma)

                                    23,0

                                    22,8

                                    25,4

                                    27,3

                                    29,3

                                    Källa: Eurostat.

                     (67)

                     Även om importen från övriga tredjeländer delvis kan förklara unionens krympande marknadsandelar, är ökningen av marknadsandelen för dessa länder, även sammantaget, mycket mer begränsad än för Kambodja och Myanmar/Burma (+ 15 %).

                     (68)

                     Såsom framgår av tabellen nedan, är dessutom och framför allt de vägda genomsnittliga priserna för övrig import under undersökningsperioden mycket högre än priserna för importen från Kambodja och Myanmar/Burma, och för unionen (8). En jämförelse av priset på importen från Thailand och från Myanmar/Burma visar en prisskillnad på 85 %. När man jämför priserna för importen från Indien och från Kambodja är prisskillnaden 72 %. Detta stärker också slutsatsen ovan att lägre priser gjorde det möjligt för Myanmar/Burma och Kambodja att snabbt öka sin export till unionen under undersökningsperioden.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Unionen

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                 Kambodja

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                 Myanmar/Burma

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                 Thailand

                                 946,7

                                 863,5

                                 896,8

                                 825,7

                                 751,1

                                 Indien

                                 925,7

                                 1 054,1

                                 1 061,0

                                 893,0

                                 949,2

                                 Pakistan

                                 924,3

                                 999,7

                                 996,0

                                 846,3

                                 926,3

                                    Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

               4.2.2   Strukturella problem i den italienska rissektorn

                     (69)

                     I sin inlaga efter inledande hävdade det kambodjanska risodlarförbundet att svårigheterna i den italienska rissektorn i allmänhet är värre än i resten av unionen, och kan därför inte tillskrivas endast ökad import.

                     (70)

                     Frågeformulärssvaren och kontrollen har faktiskt visat att unionsindustrins situation är värre i Italien än i Spanien. Detta beror delvis på att den spanska rismarknaden är organiserad på ett annat sätt, och därför är mer resilient i fråga om tillgång och efterfrågan och även i fråga om priser. Kommissionen har genomfört en unionsomfattande undersökning, vilken grundade sig på situationen för unionsindustrin överlag och på ett representativt urval. Undersökningen visade – som förklarats ovan – att det finns övergripande problem i unionsindustrin.

               4.2.3   Import av paddyris från Guyana

                     (71)

                     Berörda parter hävdade också att den ökade importen av ris från Guyana har bidragit till de allvarliga störningarna. Ris importerat från Guyana är inte slipat (det består av så kallat ”paddyris”) och omfattas därför inte av undersökningen. Det ingår inte i ovanstående importstatistik och är inte relevant här.

               4.2.4   Unionsindustrins export

                     (72)

                     Kambodja hävdade att unionsindustrins exportinriktning är en av de aspekter som har förbisetts i samband med orsakssambandet. Detta påstående kunde emellertid inte styrkas, och även om exporten har ökat från 3 % av den totala produktionen till 7 % av den totala produktionen under undersökningsperioden, utgör den en mycket liten andel av unionens produktion. Ökningen av exporten (+ 11 000 ton) är dessutom mycket mindre än ökningen av importen från Kambodja och Myanmar/Burma (+ 147 000 ton).

               4.2.5   Den minskade produktionen av Indica-ris beror på en ökning av produktionen av Japonica-ris.

                     (73)

                     Kambodjas regering hävdade också att unionens produktion av Indica-ris inte har påverkats av importen, utan helt enkelt är föremål för en cyklisk omställning mellan Japonica-ris och Indica-ris på grundval av det beslut som fattats av unionens odlare.

                     (74)

                     Det är riktigt att odlarna kan ställa om produktionen mellan Japonica-ris och Indica-ris. En sådan omställning sker dock utifrån ekonomiska överväganden, inklusive efterfrågan och marknadspriser. I detta sammanhang bekräftade undersökningen att vissa odlare, när de ställdes inför ökad konkurrens från lågprisimport av Indica-ris, faktiskt inte hade något annat alternativ än att ställa om till produktion av Japonica-ris. Det är därför varken en cyklisk omställning eller ett medvetet val, utan en form av självförsvar. På medellång sikt är detta emellertid inte ett hållbart alternativ, eftersom omställningen av produktionen från Japonica till Indica i sin tur lett till ett överutbud av Japonica-ris på marknaden och prispress för denna typ av ris. Jordbrukarna är därför allmänt sett i en svår situation.

                     (75)

                     Ovanstående argument är dock av begränsad relevans, eftersom unionsindustrin består av riskvarnar och inte av odlare, som är råvaruleverantörer.

               4.2.6   Slutsats om orsakssamband

                     (76)

                     Kommissionen har fastställt att det finns ett orsakssamband mellan de allvarliga störningar som orsakats unionsindustrin och importen från Kambodja och Myanmar/Burma. Kommissionen har också identifierat faktorer som har bidragit till dessa störningar. Detta gäller särskilt importen från tredjeländer och import av paddyris från Guyana. Dessa faktorer befanns dock inte bryta orsakssambandet, även med beaktande av en eventuell kombinerad effekt. Det framgår följaktligen att en eventuell inverkan av ovannämnda faktorer på unionsindustrins situation inte bryter sambandet mellan importvolymen och priserna från Kambodja och Myanmar/Burma, och de allvarliga störningar som åsamkats unionsindustrin.

               5.   SLUTSATSER OCH VIDTAGANDE AV ÅTGÄRDER

                     (77)

                     Slutsatsen är att Indica-ris från Kambodja och Myanmar/Burma importeras i volymer och till priser som orsakar allvarliga störningar för unionsindustrin och följaktligen att skyddsåtgärder är motiverade.

                     (78)

                     Enligt artikel 22.1 i GSP-förordningen bör tullen enligt Gemensamma tulltaxan på 175 euro/ton därför återinföras.

                     (79)

                     I enlighet med artikel 28 i GSP-förordningen bör skyddsåtgärderna återinföras för så lång tid som krävs för att motverka unionskvarnarnas försämrade ekonomiska och finansiella situation. Tullarna får återinföras för en period på högst tre år, som dock i vederbörligen motiverade fall kan förlängas.

                     (80)

                     Kommissionen anser att åtgärder bör införas för en period av tre år i syfte att göra det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig helt från effekterna av importen från Kambodja och Myanmar/Burma.

                     (81)

                     Kommissionen anser dock att skyddsåtgärderna bör liberaliseras gradvis under denna period av följande skäl.

                     (82)

                     GSP-förordningens främsta syfte är att bidra till utvecklingsländernas ansträngningar att minska fattigdomen och främja gott styre och hållbar utveckling genom att hjälpa dem bland annat att skapa sysselsättning, främja industrialisering och öka sina inkomster genom internationell handel. Den särskilda ordningen ”Allt utom vapen”, som föreskrivs i GSP-förordningen, hjälper världens fattigaste och svagaste länder att dra fördel av handelsmöjligheter. Dessa länder delar i stor utsträckning en liknande ekonomisk profil. De är utsatta på grund av en låg och icke diversifierad exportbas och erhåller därför ett visst skydd enligt GSP-förordningen, t.ex. befrielse från gradering av produkter och från tillämpningen av automatiska skyddsåtgärder.

                     (83)

                     Kommissionen ansåg därför att en gradvis minskning av tullsatsen under en period av tre år, som anges nedan, i princip är berättigad för förmånstagarna inom initiativet ”Allt utom vapen”.

                     (84)

                     En gradvis minskning skulle också vara tillräcklig för att motverka försämringen av unionskvarnarnas ekonomiska och/eller finansiella situation. Å andra sidan skulle inte Kambodja och Myanmar/Burma åläggas full tull under hela de tre åren, vilket gör export svårare, utan skulle gradvis kunna exportera mer Indica-ris till unionen.

                     (85)

                     Följaktligen planeras följande återinförande av tullen för en period på tre år:

                                 År 1

                                 År 2

                                 År 3

                                 Tullsats (i euro/ton)

                                 175

                                 150

                                 125

                     (86)

                     Den nuvarande tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan på 175 euro/ton är potentiellt föremål för justeringar nedåt i enlighet med artikel 180 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (9). Om – som en följd av dessa justeringar – tillämpade tullar enligt Gemensamma tulltaxan därför skulle bli lägre än de tullar som avses i skäl 85, bör de senare anpassas så att de inte vid något tillfälle överskrider den tullsats som är tillämplig enligt Gemensamma tulltaxan under den period som åtgärderna tillämpas. De tillämpliga skyddsåtgärderna ska därför vara de lägre av de justerade tullar och den tillämpliga tullsats som avses i skäl 85.

                     (87)

                     Slutligen, i syfte att skapa rättssäkerhet för importörer av de berörda produkterna, begärde olika berörda parter att produkter som redan är på väg till unionen inte ska omfattas av ovan nämnda åtgärder. I linje med sin nuvarande praxis för skyddsåtgärder anser kommissionen att en sådan ”transportklausul” är befogad i detta fall och denna begäran godtogs därför.

                     (88)

                     De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté för allmänna tullförmåner som avses i artikel 39.3 i förordning (EU) nr 978/2012.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1

               1.   Tullarna enligt Gemensamma tulltaxan återinförs tillfälligt på importen av Indica-ris med ursprung i Kambodja och Myanmar/Burma som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 och 1006 30 98.

               2.   Den tillämpliga tullsatsen i euro per ton för den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 175 för det första året, 150 det andra året och 125 det tredje året, räknat från den dag då denna förordning träder i kraft.

               3.   Om kommissionen anpassar tullarna enligt Gemensamma tulltaxan enligt artikel 180 i förordning (EU) nr 1308/2013, ska den tullsats som avses i punkt 2 fastställas till en nivå motsvarande den lägre av den anpassade tullen enligt Gemensamma tulltaxan och den tull som avses i punkt 2.

            Artikel 2
            Import av de produkter som avses i artikel 1, och som redan är på väg till unionen på dagen för ikraftträdandet av denna förordning, förutsatt att bestämmelseorten för sådana produkter inte kan ändras, ska inte omfattas av den tull som anges i artikel 1.2.

            Artikel 3
            Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 16 januari 2019.

                  På kommissionens vägnar

               Jean-Claude JUNCKER

                  Ordförande

            (1)  EUT L 303, 31.10.2012, s. 1.

            (2)  EUT C 100, 16.3.2018, s. 30.

            (3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1083/2013 av den 28 augusti 2013 om inrättande av bestämmelser om förfarandet för tillfälligt upphävande av tullförmåner och antagande av allmänna skyddsåtgärder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet (EUT L 293, 5.11.2013, s. 16).

            (4)  Frågeformulär sändes till och kontrollbesök gjordes på plats hos följande odlare: Laguna de Santaolalla S.L., Spanien, Vercellino Flavio e Paolo S.S., Italien, Coppo e Garrione Societa' Agricola S.S., Italien, Maro Giovanni, Paolo e Pietro, Italien, Locatelli Francesco, Italien.

            (5)  Dessa berörda parter var Haudecoeur, Amru Rice, de kambodjanska myndigheterna och Myanmar Rice Federation (MRF).

            (6)  Uppgifterna finns offentligt tillgängliga på webbplatsen Europa: https://ec.europa.eu/agriculture/cereals/trade_en

            (7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/825 av den 30 maj 2018 om ändring av förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen och förordning (EU) 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 143, 7.6.2018, s. 1).

            (8)  Priserna inkluderar inte kostnader efter import eller för transport.

            (9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/344 av den 28 februari 2019 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet etoprofos i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (Text av betydelse för EES.)

text:
                  1.3.2019

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 62/7

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/344
         av den 28 februari 2019
         om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet etoprofos i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011
         (Text av betydelse för EES)
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artiklarna 20.1 och 78.2, och
         av följande skäl:

                     (1)

                     Genom kommissionens direktiv 2007/52/EG (2) togs etoprofos upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

                     (2)

                     Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

                     (3)

                     Godkännandet av det verksamma ämnet etoprofos enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 juli 2019.

                     (4)

                     En ansökan om förnyelse av godkännandet av etoprofos lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln.

                     (5)

                     Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

                     (6)

                     Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 15 februari 2017.

                     (7)

                     Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten.

                     (8)

                     Den 18 maj 2018 meddelade myndigheten kommissionen sina slutsatser (6) om huruvida etoprofos kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009.

                     (9)

                     Myndigheten upptäckte särskilda problem. Det var i synnerhet inte möjligt att dra några slutsatser om den genotoxiska potentialen hos fenamidon och inga hälsobaserade riktvärden kunde fastställas. Följaktligen kunde det inte göras någon bedömning av risken för konsumenterna eller någon icke kostrelaterad riskbedömning. Dessutom har en hög akut risk för fåglar och en hög risk för marklevande leddjur som inte är målarter och markorganismer av användningen av etoprofos fastställts. Dessutom konstaterade myndigheten att flera områden i riskbedömningen inte kunde slutföras, däribland bedömningen av risker för konsumenter vad gäller restsubstanser i livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, bedömningen av utvecklingsneurotoxicitet, bedömningen av grundvattenexponeringen, den långsiktiga risken för fåglar, bedömningen av sekundär förgiftning av fåglar och däggdjur, risken för marklevande organismer från metaboliterna av etoprofos och risken för daggmaskar. Slutligen konstaterade myndigheten att en bedömning av den hormonstörande potentialen av etoprofos inte kunde slutföras.

                     (10)

                     Kommissionen uppmanade sökanden att lämna synpunkter på myndighetens slutsats och, i enlighet med artikel 14.1 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012, på utkastet till rapport om förnyelse. Sökanden lämnade synpunkter som har granskats omsorgsfullt.

                     (11)

                     Trots de argument som sökanden lade fram kunde farhågorna rörande det verksamma ämnet inte avföras.

                     (12)

                     Det har följaktligen inte kunnat fastställas att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller etoprofos. Därför bör godkännandet för etoprofos inte förnyas i enlighet med artikel 20.1 b i den förordningen.

                     (13)

                     Förordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

                     (14)

                     Medlemsstaterna bör ges tillräckligt med tid för att återkalla godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller etoprofos.

                     (15)

                     Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller etoprofos bör löpa ut senast den 21 mars 2020.

                     (16)

                     Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/917 (7) förlängdes godkännandeperioden för etoprofos till den 31 juli 2019 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om inte förnya godkännandet fattas innan denna förlängda godkännandeperiod löper ut bör den här förordningen tillämpas så snart som möjligt.

                     (17)

                     Den här förordningen hindrar inte att en ny ansökan om godkännande av etoprofos lämnas in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1107/2009.

                     (18)

                     De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1
            Icke förnyat godkännande av det verksamma ämnet
            Godkännandet av det verksamma ämnet etoprofos förnyas inte.

            Artikel 2
            Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011
            I del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska rad 155 om etoprofos utgå.

            Artikel 3
            Övergångsbestämmelser
            Medlemsstaterna ska återkalla godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller etoprofos som verksamt ämne senast den 21 september 2019.

            Artikel 4
            Anståndsperiod
            Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska vara så kortvariga som möjligt och löpa ut senast den 21 mars 2020.

            Artikel 5
            Ikraftträdande
            Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2019.

                  På kommissionens vägnar

               Jean-Claude JUNCKER

                  Ordförande

            (1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

            (2)  Kommissionens direktiv 2007/52/EG av den 16 augusti 2007 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa etoprofos, pirimifosmetyl och fipronil som verksamma ämnen (EUT L 214, 17.8.2007, s. 3).

            (3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

            (4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

            (5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

            (6)  Efsa (Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet), 2018. ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoprophos”. EFSA Journal, vol. 16(2018):10, artikelnr 5290, [34 s.], doi:10.2903/j.efsa.2018.5290. Tillgänglig på www.efsa.europa.eu

            (7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/917 av den 27 juni 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, karvon, klorprofam, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, dikvat, etefon, etoprofos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum stam: J1446, isoxaflutol, metalaxyl-M, metiokarb, metoxifenozid, metribuzin, milbemektin, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus stam: 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, pymetrozin och S-metolaklor (EUT L 163, 28.6.2018, s. 13).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/695 av den 26 april 2019 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ”Gönci kajszibarack” (SGB)

text:
                  6.5.2019

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 118/9

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/695
         av den 26 april 2019
         om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ”Gönci kajszibarack” (SGB)
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och
         av följande skäl:

                     (1)

                     Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Ungerns ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Gönci kajszibarack”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 484/2011 (2). Ändringen omfattar en ändring av namnet från ”Gönci kajszibarack” till ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi”.

                     (2)

                     Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

                     (3)

                     Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1
            Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Gönci kajszibarack” (SGB) godkänns.

            Artikel 2
            Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 26 april 2019.

                  På kommissionens vägnar

                  För ordföranden

               Phil HOGAN

                  Ledamot av kommissionen

            (1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 484/2011 av den 18 maj 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Gönci kajszibarack [SGB]) (EUT L 133, 20.5.2011, s. 4).

            (3)  EUT C 459, 20.12.2018, s. 24.