title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1425 av den 24 augusti 2015 om förbud mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet med notfartyg som för flagg från eller som är registrerade i Frankrike, Italien, Kroatien, Malta och Spanien

text:
               26.8.2015

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 223/3

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1425
   av den 24 augusti 2015
   om förbud mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet med notfartyg som för flagg från eller som är registrerade i Frankrike, Italien, Kroatien, Malta och Spanien
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               I rådets förordning (EU) 2015/104 (2) fastställs den mängd blåfenad tonfisk som under 2015 får fångas i Atlanten öster om longitud 45°W och i Medelhavet av unionsfiskefartyg och med hjälp av fällor.

               (2)

               Enligt rådets förordning (EG) nr 302/2009 (3) måste medlemsstaterna meddela kommissionen de individuella kvoter som tilldelats deras fartyg på över 24 meter. För fångstfartyg på mindre än 24 meter och för fällor måste medlemsstaterna meddela kommissionen uppgifter om de kvoter som tilldelas producentorganisationer eller grupper av fartyg som bedriver fiske med sådana redskap.

               (3)

               Den gemensamma fiskeripolitiken syftar till att garantera en långsiktigt bärkraftig fiskerinäring genom ett hållbart utnyttjande av de levande marina resurserna grundat på försiktighetsprincipen.

               (4)

               Om kommissionen på grundval av medlemsstaternas uppgifter och kommissionens egna uppgifter finner att de fiskemöjligheter som tilldelats unionen, en medlemsstat eller en grupp av medlemsstater kan anses vara uttömda för ett eller flera redskap eller en eller flera flottor, ska den i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EG) nr 1224/2009 meddela de berörda medlemsstaterna detta och förbjuda fiskeverksamhet för det område, det redskap, det bestånd, den grupp av bestånd eller den flotta som berörs av denna fiskeverksamhet.

               (5)

               De uppgifter som kommissionen förfogar över visar att de fiskemöjligheter för blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet, som tilldelats notfartyg som för flagg från eller som är registrerade i Frankrike, Italien, Kroatien, Malta och Spanien är uttömda.

               (6)

               Den 10 och 24 juni 2015 underrättade Kroatien kommissionen om sitt beslut att stoppa fiskeverksamheten för sina nio notfartyg som under 2015 bedriver fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 10 juni för fyra fartyg, från och med den 20 juni för två fartyg och från och med den 24 juni för tre fartyg, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 24 juni 2015 kl. 24.00.

               (7)

               Den 1, 4 och 9 juni 2015 underrättade Frankrike kommissionen om sitt beslut att stoppa fiskeverksamheten för sina 17 notfartyg som under 2015 bedriver fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 1 juni för 12 fartyg, från och med den 4 juni för tre fartyg och från och med den 9 juni för två fartyg, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 9 juni 2015 kl. 10.02.

               (8)

               Den 30 maj och den 1 och 10 juni 2015 underrättade Italien kommissionen om sitt beslut att stoppa fiskeverksamheten för sina 12 notfartyg som under 2015 bedriver fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 30 maj för fyra fartyg, från och med den 1 juni för sju fartyg och från och med den 10 juni för det återstående fartyget, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 10 juni 2015 kl. 11.21.

               (9)

               Den 3 juli 2015 underrättade Malta kommissionen om sitt beslut att stoppa fiskeverksamheten för sitt notfartyg som under 2015 bedriver fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 10 juni 2015 kl. 08.00.

               (10)

               Den 28 maj, den 1 juni och den 1 juli 2015 underrättade Spanien kommissionen om sitt beslut att stoppa fiskeverksamheten för sina sex notfartyg som under 2015 bedriver fiske efter blåfenad tonfisk med verkan från och med den 28 maj för ett fartyg, från och med den 1 juni för fyra fartyg och från och med den 8 juni för det återstående fartyget, vilket medför förbud mot all verksamhet från och med den 8 juni 2015 kl. 15.00.

               (11)

               Utan att det påverkar Frankrikes, Italiens, Kroatiens, Maltas och Spaniens åtgärder enligt ovan måste kommissionen bekräfta förbudet mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet med notfartyg som för flagg från eller som är registrerade i de berörda EU-medlemsstaterna senast från och med den 24 juni 2015 kl. 24:00 vad gäller Kroatien, senast från och med den 9 juni 2015 kl. 10.02 vad gäller Frankrike, senast från och med den 10 juni 2015 kl. 11.21 vad gäller Italien, från och med den 10 juni 2015 kl. 08.00 vad gäller Malta och senast från och med den 8 juni 2015 kl. 15.00 vad gäller Spanien.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet med notfartyg som för flagg från eller som är registrerade i Kroatien är förbjudet från och med den 24 juni 2015 kl. 24.00.
   Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.
   Artikel 2
   Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet med notfartyg som för flagg från eller som är registrerade i Frankrike är förbjudet från och med den 9 juni 2015 kl. 10.02.
   Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.
   Artikel 3
   Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet med notfartyg som för flagg från eller som är registrerade i Italien är förbjudet från och med den 10 juni 2015 kl. 11.21.
   Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.
   Artikel 4
   Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om longitud 45° W och i Medelhavet med notfartyg som för flagg från eller som är registrerade i Malta är förbjudet från och med den 10 juni 2015 kl. 08.00.
   Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.
   Artikel 5
   Fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° W och i Medelhavet, med notfartyg som för flagg från eller är registrerade i Spanien ska vara förbjudet från och med den 8 juni 2015 kl. 15.00.
   Blåfenad tonfisk som från och med den dagen fångas med sådana fartyg får inte behållas ombord, placeras i kassar för gödning eller odling, omlastas, överföras eller landas.
   Artikel 6
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2015.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Phil HOGAN

            Ledamot av kommissionen

      (1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

      (2)  Rådets förordning (EU) 2015/104 av den 19 januari 2015 om fastställande för år 2015 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten, om ändring av förordning (EU) nr 43/2014 och om upphävande av förordning (EU) nr 779/2014 (EUT L 22, 28.1.2015, s. 1).

      (3)  Rådets förordning (EG) nr 302/2009 av den 6 april 2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet, ändring av förordning (EG) nr 43/2009 och upphävande av förordning (EG) nr 1559/2007 (EUT L 96, 15.4.2009, s. 1).


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 670/2014 av den 18 juni 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               19.6.2014

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 179/66

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 670/2014
   av den 18 juni 2014
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2014.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MK

                  70,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  79,1

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,9

                  ZZ

                  68,3

                  0709 93 10

                  TR

                  108,5

                  ZZ

                  108,5

                  0805 50 10

                  AR

                  96,3

                  TR

                  125,4

                  ZA

                  114,6

                  ZZ

                  112,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,0

                  BR

                  81,9

                  CA

                  102,6

                  CL

                  103,9

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  139,0

                  US

                  223,4

                  ZA

                  130,2

                  ZZ

                  126,9

                  0809 10 00

                  TR

                  253,2

                  ZZ

                  253,2

                  0809 29 00

                  TR

                  314,0

                  ZZ

                  314,0

                  0809 30

                  MA

                  135,6

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  111,7

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1343 av den 5 augusti 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               6.8.2016

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 213/10

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1343
   av den 5 augusti 2016
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2016.

            På kommissionens vägnar

            För ordföranden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA

         Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MA

                  170,6

                  ZZ

                  170,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  132,0

                  0805 50 10

                  AR

                  193,0

                  CL

                  145,2

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  87,8

                  ZA

                  176,7

                  ZZ

                  152,8

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  220,8

                  MA

                  180,8

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  115,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  137,5

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  134,9

                  PE

                  106,8

                  US

                  143,6

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  121,9

                  0808 30 90

                  AR

                  101,6

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  149,7

                  ZA

                  121,4

                  ZZ

                  128,2

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  242,9

                  ZZ

                  287,1

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  142,2

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Rådets genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 av den 19 april 2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

text:
               28.4.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 108/3

         RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 405/2011
   av den 19 april 2011
   om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

      EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 15.1,
   med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
   av följande skäl:
   1.   FÖRFARANDE

   1.1   Provisoriska åtgärder

               (1)

               Genom kommissionens förordning (EU) nr 1261/2010 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) infördes en provisorisk utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien.

               (2)

               Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingetts den 15 februari 2010 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av vissa stänger av rostfritt stål.

               (3)

               Såsom anges i skäl 23 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av subventionering och skada perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

         1.2   Efterföljande förfarande

               (4)

               Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska utjämningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Kommissionen fortsatte att inhämta alla upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

               (5)

               Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska tullen. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa slutliga uppgifter.

         1.3   Parter som berörs av förfarandet

               (6)

               Eftersom inga synpunkter har lämnats beträffande de parter som berörs av förfarandet, bekräftas härmed skälen 5–22 i förordningen om provisorisk tull.

         2.   PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

   2.1   Berörd produkt

               (7)

               Det erinras om att den berörda produkten, enligt skäl 24 i förordningen om provisorisk tull, definierades som stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, med ursprung i Indien. Produkterna klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 and 7222 20 89.

               (8)

               En exporterande tillverkare i Indien hävdade att stänger av rostfritt stål med runt tvärsnitt med en diameter på mindre än 80 mm, men utanför toleransen H6 till H11, borde undantas från undersökningen eftersom de inte omfattas av produktdefinitionen.

               (9)

               Det argumentet avvisades eftersom produktdefinitionen inte säger något om toleranser. Produktkontrollnumret i frågeformuläret innehåller ett fält för toleranser mellan H6 och H11, men det är bara för att möjliggöra jämförelser och har inga bindande konsekvenser för den produkt som är föremål för undersökning. Därför dras slutsatsen att produkter som ligger utanför toleransen H6 till H11 inte ska undantas.

               (10)

               Det bör noteras att produkter utanför tolerans H6 till H11 togs i beaktande för beräkningen av de provisoriska subventions- och skademarginalerna.

         2.2   Likadan produkt

               (11)

               Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande den likadana produkten, bekräftas härmed skäl 25 i förordningen om provisorisk tull.

         3.   SUBVENTIONERING

   3.1   Inledning

               (12)

               I skäl 26 i förordningen om provisorisk tull nämndes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:

                           a)

                           Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme).

                           b)

                           Systemet med förhandstillstånd (Advance Authorisation Scheme).

                           c)

                           Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme).

                           d)

                           Systemet med exportorienterade företag (Export Oriented Units Scheme).

                           e)

                           Exportkreditsystemet (Export Credit Scheme).

               (13)

               Unionsindustrin undrade om inte kommissionen underlåtit att ta hänsyn till ett antal subventionssystem och menade att de subventioner som indiska tillverkare konstaterats erhålla därför undervärderats.

               (14)

               Som svar på detta bör det noteras att klagomålet omfattade ett stort antal nationella och lokala subventionssystem som togs med i frågeformuläret till exporterande tillverkare i Indien och undersöktes av kommissionen. Det var dock bara för de system som anges i skäl 12 som det konstaterades att de undersökta exporterande tillverkarna i urvalet mottagit subventioner.

               (15)

               Unionsindustrin hävdade också att kommissionens undersökningsresultat strider mot den slutsats som dragits av US Department of Commerce (US DOC) i ett utjämningsförfarande nyligen gällande viss stålexport från Indien, där mycket högre subventioner konstaterades. Det bör dock noteras att detta undersökningsresultat gäller en annan produkt och en annan undersökningsperiod. Således avvisas detta argument.

               (16)

               I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 26–28 i förordningen om provisorisk tull.

         3.2   Tullkreditsystemet (DEPBS)

               (17)

               Flera parter hävdade att tullkreditsystemet inte borde betraktas som en utjämningsbar subvention, eftersom syftet med systemet är att avräkna importtullar. Såsom förklaras i skäl 38 i förordningen om provisorisk tull kan detta system inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bland annat på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp i form av importtullar har utbetalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror lokalt och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är därför ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet. Således avvisas dessa argument.

               (18)

               En part hävdade att det faktiska försäljningspriset vid försäljning av tullkreditlicensen var lägre än licensens värde och att förmånen därför var mindre. I det avseendet bör det noteras att förmånen inom ramen för detta system beräknades med utgångspunkt i beloppet för den kredit som beviljats enligt licensen, oavsett om licensen användes för att avräkna importtullar eller faktiskt såldes. Försäljning av en licens till ett lägre pris än det nominella värdet är ett rent kommersiellt beslut som inte påverkar storleken på den förmån som mottagits inom ramen för systemet. Således avvisas detta argument.

               (19)

               En part hävdade vidare att även om tullkreditsystemet betraktades som utjämningsbart, borde den förmån som erhållits inom ramen för systemet inte baseras på exportvärdet utan i stället på det faktiska utnyttjande av tullkreditlicensen. Här bör det erinras om att storleken på den utjämningsbara subventionen, i enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen, beräknades som den förmån som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker inom ramen för detta system. Vid den tidpunkten blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på krediten för exporttransaktionen i fråga inom ramen för tullkreditsystemet. Eftersom ett företag känner till att det kommer att erhålla en subvention inom ramen för tullkreditsystemet, befinner det sig i en mer gynnsam position eftersom det kan låta subventionen avspeglas i lägre priser. Det är tidpunkten för exporten som är avgörande vid fastställandet av huruvida en förmån beviljats och inte huruvida krediten senare används, eftersom en exportör redan med denna lagstadgade rättighet har fått en bättre finansiell ställning. Således avvisas denna begäran.

               (20)

               Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på detta system, bekräftas skälen 29–41 i förordningen om provisorisk tull.

         3.3   Systemet med förhandstillstånd (AAS)

               (21)

               En part hävdade att systemet med förhandstillstånd borde betraktas som ett restitutionssystem, eftersom de varor som importeras används för att tillverka exportvaror. Som svar på detta argument förklarades i skäl 54 i förordningen om provisorisk tull att det delsystem som använts i detta fall inte kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses det att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Delsystemet är således utjämningsbart, och argumentet avvisas härmed.

               (22)

               När det gäller beräkningen av subventionsbeloppet måste förmåner inom ramen för systemet med förhandstillstånd som genereras av andra produkter än den berörda produkten tas i beaktande vid fastställandet av beloppet för den utjämningsbara förmånen, i motsats till vad som hävdats av en part. Enligt detta system finns det ingen skyldighet att begränsa användningen av förmånen till import av tullfria insatsvaror som är knutna till en särskild produkt. Den berörda produkten kan således komma i fråga för alla förmåner som uppstår inom ramen för systemet med förhandstillstånd.

               (23)

               Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på detta system, bekräftas skälen 42–58 i förordningen om provisorisk tull.

         3.4   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS)

               (24)

               Eftersom det inte inkommit några synpunkter på detta system, bekräftas skäl 59 i förordningen om provisorisk tull.

         3.5   Systemet med exportorienterade företag (EOUS)

               (25)

               Innan ett antal synpunkter från det företag i urvalet som hade status som exportorienterat företag bemöts, bör det erinras om att en mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 är att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor. Alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster kan inrättas inom ramen för systemet med exportorienterade företag.

               (26)

               I gengäld är exportorienterade företag berättigade till ett antal förmåner som anges i skäl 66 i förordningen om provisorisk tull. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. För att få dessa subventioner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2009–2014 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag har som mål att exportera.

               (27)

               Alla de undantag som ett exportorienterat företag omfattas av är rättsligt knutna till exportresultat. Systemet med exportorienterade företag kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led h–i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen.

               (28)

               Vidare har det inte kunnat fastställas att de indiska myndigheterna tillämpar ett kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra om tull- och/eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Syftet med det kontrollsystem som finns är att övervaka skyldigheten att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta och inte förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror.

               (29)

               När det gäller den part som har status som exportorienterat företag, gäller två villkor för att en förmån ska vara utjämningsbar: i) ett kontrollsystem saknas; ii) alltför stor avskrivning förekommer. Som svar på detta bör det noteras att det är grundläggande att de indiska myndigheterna kan visa att ett lämpligt kontrollsystem införts för att fastställa vilka insatsvaror som förbrukats under produktionsprocessen och i vilka mängder. Avsaknaden av ett lämpligt kontrollsystem behandlas mer ingående nedan. När det gäller frågan om alltför stor avskrivning, är den bara relevant i fall där det slagits fast att ett system, i det här fallet systemet med exportorienterade företag, är ett tillåtet restitutionssystem som uppfyller kraven i bilagorna I–III i grundförordningen. Såsom redan förklarats i skäl 27 kan inte systemet med exportorienterade företag betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen.

               (30)

               Parten framhöll vidare att systemet med exportorienterade företag till sin natur är sådant att det tillåter tullfri import av råvaror för export av slutprodukter. Parten hävdade att systemet med exportorienterade företag kan likställas med det särskilda tullförfarandet med aktiv förädling, inte restitution. Det hävdades att det finns stora skillnader mellan de två systemen, oavsett om de teoretiskt ger samma resultat (export av varor som innehåller råvaror för vilka importtullen uteblivit). Till stöd för sitt påstående hävdade parten att exportören inom ramen för ett restitutionssystem har rätt att begära återbetalning av tullar för råvaror som ingår i de slutliga varorna. Inom systemet med aktiv förädling är exportören befriad från eventuella importtullar men har en rättslig skyldighet att betala tull för alla slutliga varor som säljs på hemmamarknaden. Parten hävdade att det inte kan förekomma alltför stor avskrivning inom ramen för det sistnämnda systemet.

               (31)

               Som svar på detta bör det först och främst noteras att det kan fastslås om ett alltför stort belopp har utbetalats endast om det finns ett kontrollsystem för att övervaka förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror. När det gäller partens påstående att systemet med exportorienterade företag inte är ett restitutionssystem, bör det noteras att det i fotnot 2 i bilaga I till grundförordningen tydligt anges att avskrivning eller restitution avser hel eller delvis befrielse från eller anstånd med importavgifter. Det bör stå klart att grundprincipen för system för tullrestitution eller återbetalning av eller befrielse från importtull är densamma, dvs. att en förutsättning för befrielse från eller återbetalning av importtullar på råvaror är att råvarorna används vid tillverkning av produkter som sedan exporteras. Slutligen bör det stå klart att systemet med exportorienterade företag måste uppfylla kraven i bilagorna I–III i grundförordningen för att betraktas som ett tillåtet restitutionssystem.

               (32)

               Parten hävdade vidare att ett exportorienterat företag omfattas av ett lämpligt kontrollsystem och ytterligare kontrollåtgärder gällande både exporten och den inhemska försäljningen. Det hävdades att inte bara utrikeshandelspolitiken och förfarandehandboken (HOP), där de lagar och förfaranden som gäller exportorienterade företag fastställs, var relevanta. Det borde även undersökas om det finns andra indiska lagar och författningar som innebär att ett rimligt och effektivt kontrollsystem inrättas. Till stöd för sin begäran hävdade parten att man enligt avsnitt 6.10.1 i förfarandehandboken omfattas av en rättslig skyldighet att föra korrekta räkenskaper och ska lämna digitalt signerade kvartals- och årsrapporter över import, inhemska inköp, export och inhemsk försäljning. Parten hävdade vidare att man enligt lagen om central punktskatt (Central Excise Act) från 1944 har en rättslig skyldighet att vid inhemsk försäljning utfärda en skattefaktura där det bl.a. tydligt framgår vilka skatter som ska betalas. I lagen om central punktskatt anges också att parten varje månad ska lämna fullständiga uppgifter om sin inhemska försäljning till myndigheterna. Enligt bolagslagen (Companies Act) från 1956 och gällande redovisningsstandarder har parten även en rättslig skyldighet att i sina granskade årsredovisningar lämna ingående uppgifter om import och inhemsk anskaffning, samt om export och inhemsk försäljning.

               (33)

               Som svar på detta ifrågasätts inte att bolagslagen kanske fastställer ramarna för redovisningsstandarder i Indien. Vid bedömningen av om systemet för exportorienterade företag är utjämningsbart är dock den relevanta frågan huruvida myndigheterna har infört ett system varigenom det kan bekräftas om tull- eller skattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportvarorna, och i så fall i vilka mängder.

               (34)

               Kraven enligt lagen om central punktskatt har ett helt annat syfte, nämligen att se till att gällande skatter betalas vid försäljning på hemmamarknaden i Indien. Den innehåller inga bestämmelser om kontroll av varor som importerats tullfritt eller av det samband mellan tullfria insatsvaror och resulterande exportprodukter som krävs för restitutionssystem.

               (35)

               När det gäller de ytterligare kontrollmöjligheterna bör det erinras om att ett exportorienterat företag inte har någon skyldighet att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och bestämmelsen för de produkter som framställs med hjälp av de importerade varorna (se punkt 69 i förordningen om provisorisk tull). Endast sådana kontroller av sändningar skulle emellertid kunna ge Indiens myndigheter tillräcklig information om den slutliga bestämmelsen för insatsvaror, så att de kan kontrollera att befrielsen från tull och omsättningsskatt inte omfattar mer än insatsvarorna för exportproduktionen.

               (36)

               Trots noggrant övervägande av de uppgifter som lämnats av denna part, bekräftades det följaktligen att Indiens myndigheter inte tillämpar ett effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att avgöra om tull- eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). De indiska myndigheterna företog inte några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). De indiska myndigheterna kunde inte heller bevisa att det inte förekom någon alltför stor avskrivning.

               (37)

               Parten menade att kommissionen vid beräkningen av subventionsbeloppet borde ha tagit hänsyn till tullar som betalats på inhemsk försäljning av färdiga produkter. Som svar på detta argument bör det noteras att även om syftet med att etablera sig som ett exportorienterat företag är att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, har ett sådant företag möjlighet att sälja en del av sin tillverkning på den inhemska marknaden. Inom ramen för systemet med exportorienterade företag behandlas varorna som importvaror, trots att bara en förmånlig tull på 50 % behöver betalas. Situationen för ett exportorienterat företag skiljer sig i det avseendet inte från situationen för andra företag som är verksamma på den inhemska marknaden, dvs. tillämpliga tullar och skatter måste betalas för köpta varor. Här bör det klargöras att ett beslut från myndigheternas sida att beskatta varor avsedda för förbrukning på den inhemska marknaden inte innebär att befrielsen från importtullar och återbetalningen av omsättningsskatt för ett exportorienterat företag inte utgör en förmån när det gäller exportförsäljningen av den berörda produkten. Dessutom har försäljningen på den inhemska marknaden ingen inverkan på den mer allmänna bedömningen av om det finns ett lämpligt kontrollsystem.

               (38)

               Parten menade också att kommissionen använder fel nämnare vid beräkningen av subventionsbeloppet. Man hävdade att den korrekta nämnaren är hela försäljningsomsättningen och inte exportomsättningen. Påståendet måste avvisas. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades det subventionsbelopp (täljaren) som beräknats inom systemet i proportion till den sammanlagda exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnaren), eftersom subventionen är knuten till exportresultaten. Möjligheten för ett exportorienterat företag att sälja en del av tillverkningen på den inhemska marknaden ändrar inte det faktum att systemet med exportorienterade företag är tydligt inriktat på export.

               (39)

               Slutligen hävdade parten att den förmån som företaget fått borde vara lika stor som kreditkostnaderna för de indiska myndigheterna mellan tidpunkten för importen av råvarorna och tidpunkten för exporten av de färdiga stängerna av rostfritt stål från Indien. Till stöd för sitt påstående hänvisade parten till ett preliminärt undersökningsresultat från US DOC nyligen i en antisubventionsöversyn avseende en ny exportör, där obetalda tullar betraktades som räntefria lån till företaget vid tidpunkten för importen. Som svar på detta ska det noteras att kommissionen inte är bunden vid någon beräkningsmetod som tillämpas av US DOC utan måste tillämpa grundförordningens bestämmelser. I detta fall förklaras den använda beräkningsmetoden i skälen 75 och 76 i förordningen om provisorisk tull. Detta argument skulle under alla omständigheter vara relevant endast om uppskov (fotnot 3 i bilaga I till grundförordningen) med tullarna beviljats i stället för befrielse, som det handlar om här.

               (40)

               Mot bakgrund av detta bekräftas härmed skälen 60–77 i förordningen om provisorisk tull.

         3.6   Exportkreditsystemet (ECS)

               (41)

               En part tillstod att man beviljats en förmånlig räntesats för sin export men menade att den var betydligt högre än de rådande räntesatserna i EU och därför inte borde betraktas som en förmån.

               (42)

               Som svar på detta bör det noteras att subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalas för exportkrediter och det belopp som skulle ha betalats för vanliga affärskrediter som utnyttjas av det berörda företaget i Indien. I det här fallet användes ett nationellt riktmärke för att beräkna subventionsbeloppet. Detta argument avvisas därför.

               (43)

               Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på detta system, bekräftas skälen 78–86 i förordningen om provisorisk tull.

         3.7   Storleken på utjämningsbara subventioner

               (44)

               Storleken på de utjämningsbara subventionerna enligt grundförordningen, uttryckt i värde, är mellan 3,3 % och 4,3 %. Eftersom detta motsvarar den nivå som fastställs i skäl 87 i förordningen om provisorisk tull, bekräftas det skälet.

                           SYSTEM→

                           DEPBS (3)

                           AAS (3)

                           EOU (3)

                           ECS (3)

                           Totalt

                           FÖRETAG

                           Chandan Steel Ltd

                           1,5 %

                           1,5 %

                           0,4 %

                           3,4 %

                           Venusgruppen

                           2,6 % till 3,4 %

                           0 till 0,8 %

                           3,3 % (4)

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd

                           4,3 %

                           4,3 %

               (45)

               Den metod som användes för att fastställa subventionsmarginalerna för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet beskrivs i skäl 88 i förordningen om provisorisk tull. I enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen uppgick subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga subventionsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga företagen i urvalet, till 4,0 %. Skäl 88 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därmed.

               (46)

               Grunden för fastställandet av den landsomfattande subventionsmarginalen beskrivs i skäl 89 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom det inte inkommit några synpunkter rörande detta, bekräftas härmed skäl 89 i förordningen om provisorisk tull.

         4.   UNIONSINDUSTRIN

               (47)

               Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrin, bekräftas härmed skälen 90–93 i förordningen om provisorisk tull.

         5.   SKADA

               (48)

               Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande skada, bekräftas härmed skälen 94–122 i förordningen om provisorisk tull.

         6.   ORSAKSSAMBAND

               (49)

               Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande orsakssamband, bekräftas härmed skälen 123–136 i förordningen om provisorisk tull.

         7.   UNIONENS INTRESSE

               (50)

               Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionens intresse, bekräftas härmed slutsatserna i skälen 137–148 i förordningen om provisorisk tull.

         8.   SLUTGILTIGA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

   8.1   Nivå för undanröjande av skada

               (51)

               En part hävdade att den genomsnittliga vinstmarginalen före skatt på 9,5 %, baserad på situationen 2007, som användes för att beräkna det icke-skadevållande priset och fastställa skademarginalen, inte var representativt för industrins vinstmarginal före skatt på lång sikt. Det hävdades att det år på vilket denna vinstmarginal baserats räknades som ett exceptionellt år och att åren 2005–2006 skulle vara mer representativa eftersom de var normala räkenskapsår med vinstmarginaler på mellan 4 % och 6 %.

               (52)

               Det lönsamhetsmål som tillämpades i det provisoriska skedet baserades på den vägda genomsnittliga vinstmarginal som uppnåddes av de utvalda unionstillverkarna 2007. Det året betraktades som det senaste representativa år då unionstillverkarna inte drabbades av skadevållande subventionering. Synpunkten avvisas därför, och den vinstmarginal som tillämpades i det provisoriska skedet bekräftas härmed.

               (53)

               Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter på nivån för undanröjande av skada, bekräftas härmed skälen 149–153 i förordningen om provisorisk tull.

         8.2   Slutsats om nivån för undanröjande av skada

               (54)

               Den metod som tillämpades i förordningen om provisorisk tull bekräftas härmed.

         8.3   Nivå på tullarna

               (55)

               Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör en slutgiltig utjämningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den subventionerade importen vållat, utan att den subventionsmarginal som konstaterats överskrids.

               (56)

               På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullsatserna blir då följande:

                           Företag

                           Subventionsmarginal

                           Skademarginal

                           Utjämningstullsats

                           Chandan Steel Ltd

                           3,4 %

                           28,6 %

                           3,4 %

                           Venusgruppen

                           3,3 %

                           45,9 %

                           3,3 %

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

                           Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

                           4,0 %

                           44,4 %

                           4,0 %

                           Övriga företag

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

               (57)

               Storleken på de individuella företagsspecifika utjämningstullar som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar därför den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

               (58)

               Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik utjämningstullsats (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya tillverknings- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (5) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och försäljning på hemmamarknaden eller på export som hänger samman med t.ex. namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

         8.4   Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

               (59)

               Med hänsyn till de konstaterade subventionsmarginalernas storlek och nivån på den skada som vållats unionsindustrin anses det nödvändigt att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska utjämningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig utjämningstull införs härmed på import av stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89, med ursprung i Indien.
   2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

               Företag

               Tull (%)

               Taric-tilläggsnummer

               Chandan Steel Ltd, Mumbai

               3,4

               B002

               Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
               Precision Metals, Mumbai;
               Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
               Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai

               3,3

               B003

               Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane

               4,3

               B004

               Företag som förtecknas i bilagan

               4,0

               B005

               Övriga företag

               4,3

               B999

         3.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska utjämningstullar enligt förordning (EU) nr 1261/2010 på import av stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89, med ursprung i Indien, ska tas ut slutgiltigt.
   Artikel 3
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 19 april 2011.

            På rådets vägnar

         MARTONYI J.

            Ordförande

      (1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  EUT L 343, 29.12.2010, s. 57.

      (3)  Subventioner markerade med en asterisk är exportsubventioner.

      (4)  Vägt genomsnitt för gruppen.

      (5)  Europeiska kommission, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgien.
   BILAGA

      SAMARBETSVILLIGA EXPORTERANDE TILLVERKARE I INDIEN SOM INTE INGICK I URVALET

      TARIC-TILLÄGGSNUMMER B005

               Företagsnamn

               Ort

               Ambica Steel Ltd

               New Delhi

               Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

               Navi-Mumbai

               Chase Bright Steel Ltd

               Navi-Mumbai

               D.H. Exports Pvt. Ltd

               Mumbai

               Facor Steels Ltd

               Nagpur

               Global smelters Ltd

               Kanpur

               Indian Steel Works Ltd

               Navi-Mumbai

               Jyoti Steel Industries Ltd

               Mumbai

               Laxcon Steels Ltd

               Ahmedabad

               Meltroll Engineering Pvt. Ltd

               Mumbai

               Mukand Ltd

               Thane

               Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

               Mumbai

               Panchmahal Steel Ltd

               Kalol

               Raajratna Metal Industries Ltd

               Ahmedabad

               Rimjhim Ispat Ltd

               Kanpur

               Sindia Steels Ltd

               Mumbai

               SKM Steels Ltd

               Mumbai

               Parekh Bright Bars Pvt. Ltd

               Thane

               Shah Alloys Ltd

               Gandhinagar


                  5.4.2017

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 91/4

            KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/636
      av den 30 mars 2017
      om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen
      EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
      med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
      med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och
      av följande skäl:

                  (1)

                  För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

                  (2)

                  I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

                  (3)

                  Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

                  (4)

                  Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader.

                  (5)

                  De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

            HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
      Artikel 1
      De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.
      Artikel 2
      Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från den dag då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013.
      Artikel 3
      Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

         Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
         Utfärdad i Bryssel den 30 mars 2017.

               På kommissionens vägnar

               För ordföranden

            Stephen QUEST

               Generaldirektör

               Generaldirektoratet för skatter och tullar

         (1)  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

         (2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

         BILAGA

                     Varubeskrivning

                     Klassificering (KN-nummer)

                     Motivering

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Ett par spännen som ska användas som en låsmekanism för säkerhetsbälten. Varje spänne består av en låsmekanism i metall, ett plasthölje, en textilrem, anslutningsdelar i metall och en elektrisk sensor som avger en ljudsignal när fordonets säkerhetsbälten borde vara fastspända, men inte är det.
                     Produktens sammansättning i viktprocent utgörs av 56 % kolstål, 21 % plast, 13 % textil och 10 % andra material.
                     Det rör sig om en del till en säkerhetsbältesanordning som t.ex. används för sittplatser i ett motorfordon.
                     Se bild (*1).

                     8308 90 00

                     Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b, 4 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 3 till avdelning XV samt texten till KN-nummer 8308  och 8308 90 00 .
                     Produkten har objektiva kännetecken av ett spänne eftersom den fungerar som en låsmekanism.
                     Klassificering enligt nr 8301  som ett lås av oädel metall är utesluten, eftersom produkten varken är en fästanordning som kontrolleras av ett nyckellås eller kombinationslås med bokstäver eller siffror eller ett elektriskt lås (se även Förklarande anmärkningar till Harmoniserade systemet, nummer 8301 ).
                     Klassificering enligt nr 8302  som beslag och liknande artiklar av oädel metall som är lämpliga för karosserier är utesluten, eftersom varorna inte utgör en del av ett karosseri utan en del av säkerhetsbältesanordningen.
                     Klassificering enligt nr 8708  som en del av säkerhetsbälte är också utesluten, eftersom det numret enbart omfattar säkerhetsbälten till motorfordon som klassificeras enligt nummer 8701 –8705  och inte delar till säkerhetsbälten.
                     Klassificering enligt undernummer 8708 21  som ofullständiga säkerhetsbälten är också utesluten, eftersom produkten endast utgör en av flera delar av ett komplett säkerhetsbälte (som består av följande fem huvuddelar: spännen, upprullare, bältesförankringar, band och låstungor) och således inte, i föreliggande form, har den huvudsakliga karaktären av en komplett eller färdigarbetad vara.
                     Produkten som, på grundval av dess objektiva kännetecken och egenskaper, inte kan klassificeras enligt ett specifikt nummer, har trots detta objektiva kännetecken och egenskaper som närmast kan liknas vid spännen som klassificeras enligt nr 8308 . Varan ska därför klassificeras enligt nr 8308 90 00  som spännen av oädel metall.

            (*1)  Bilden återges uteslutande i informationssyfte.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 733/2012 av den 13 augusti 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               14.8.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 216/1

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 733/2012
   av den 13 augusti 2012
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2012.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  TR

                  55,3

                  ZZ

                  50,5

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,2

                  TR

                  92,0

                  UY

                  95,3

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  95,5

                  0806 10 10

                  EG

                  204,0

                  MA

                  168,7

                  MK

                  50,2

                  MX

                  186,3

                  TR

                  169,9

                  ZZ

                  155,8

                  0808 10 80

                  AR

                  81,9

                  BR

                  105,2

                  CL

                  127,1

                  NZ

                  116,3

                  US

                  194,6

                  ZA

                  95,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  111,0

                  CL

                  165,2

                  CN

                  80,2

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  174,2

                  ZA

                  108,3

                  ZZ

                  134,1

                  0809 30

                  TR

                  158,6

                  ZZ

                  158,6

                  0809 40 05

                  BA

                  67,4

                  IL

                  69,8

                  ZZ

                  68,6

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 421/2012 av den 16 maj 2012 om utfärdande av importlicenser avseende ansökningar som lämnas in under de sju första dagarna av maj 2012 inom ramen för den tullkvot för nötkött av hög kvalitet som förvaltas på grundval av förordning (EG) nr 620/2009

text:
               17.5.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 130/18

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 421/2012
   av den 16 maj 2012
   om utfärdande av importlicenser avseende ansökningar som lämnas in under de sju första dagarna av maj 2012 inom ramen för den tullkvot för nötkött av hög kvalitet som förvaltas på grundval av förordning (EG) nr 620/2009
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),
   med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och
   av följande skäl:

               (1)

               Kommissionens förordning (EG) nr 620/2009 av den 13 juli 2009 om förvaltning av importtullkvoter för nötkött av hög kvalitet (3) innehåller föreskrifter för ansökan om och utfärdande av importlicenser.

               (2)

               I artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1301/2006 föreskrivs att om det framgår att kvantiteterna i licensansökningarna överstiger den kvantitet som finns tillgänglig för tullkvotperioden i fråga, bör det fastställas en tilldelningskoefficient för kvantiteterna i varje licensansökan. De ansökningar om importlicens som har lämnats in i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 620/2009 mellan den 1 och den 7 maj 2012 överstiger de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas samt en tillämpningskoefficient.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   För de ansökningar om importlicens inom ramen för kvoten med löpnummer 09.4449 som har lämnats in mellan den 1 och den 7 maj 2012 i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 620/2009 ska en tilldelningskoefficient på 16,215775 % tillämpas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 16 maj 2012.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  EUT L 182, 15.7.2009, s. 25.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2011 av den 14 juli 2011 om fastställande av budgettak för 2011 för vissa system för direktstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 73/2009

text:
               15.7.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 185/62

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 680/2011
   av den 14 juli 2011
   om fastställande av budgettak för 2011 för vissa system för direktstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 73/2009
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning nr 1782/2003 (1), särskilt artiklarna 51.2 första stycket, 69.3, 87.3, 123.1, 128.1 andra stycket, 128.2 andra stycket och 131.4, och
   av följande skäl:

               (1)

               För de medlemsstater som under 2011 genomför det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i förordning (EG) nr 73/2009 bör budgettaken för vart och ett av de stöd som avses i artiklarna 52, 53 och 54 i den förordningen fastställas för 2011.

               (2)

               För de medlemsstater som under 2011 utnyttjar den möjlighet som föreskrivs i artikel 87 i förordning (EG) nr 73/2009 bör budgettaken för direktstöd som inte ingår i systemet med samlat gårdsstöd fastställas för 2011.

               (3)

               För de medlemsstater som under 2011 utnyttjar de möjligheter som föreskrivs i artiklarna 69.1 och 131.1 i förordning (EG) nr 73/2009 bör budgettaken för det särskilda stöd som avses i avdelning III kapitel 5 i förordning (EG) nr 73/2009 fastställas för 2011.

               (4)

               Genom artikel 69.4 i förordning (EG) nr 73/2009 begränsas de resurser som kan användas för kopplade stöd enligt artikel 68.1 a i–iv och artikel 68.1 b och e till 3,5 % av det nationella tak som avses i artikel 40 i samma förordning. Av tydlighetsskäl bör kommissionen offentliggöra de tak som följer av de belopp som medlemsstaterna anmält för de berörda åtgärderna.

               (5)

               I enlighet med artikel 69.6 a i förordning (EG) nr 73/2009 har de belopp som beräknats enligt artikel 69.7 i den förordningen fastställts i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 av den 29 oktober 2009 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (2). Av tydlighetsskäl bör kommissionen offentliggöra de belopp som medlemsstaterna anmält och som de har för avsikt att använda i enlighet med artikel 69.6 a i förordning (EG) nr 73/2009.

               (6)

               Av tydlighetsskäl är det lämpligt att offentliggöra budgettaken för 2011 för systemet med samlat gårdsstöd, efter det att de tak som fastställts för stöd enligt artiklarna 52, 53, 54, 68 och 87 i förordning (EG) nr 73/2009 dragits av från taken i bilaga VIII till samma förordning. Det belopp som ska dras av från nämnda bilaga VIII för att finansiera det särskilda stöd som föreskrivs i artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 motsvarar skillnaden mellan det totala belopp för det särskilda stödet som anmälts av medlemsstaterna och de belopp som anmälts för finansiering av det särskilda stödet i enlighet med artikel 69.6 a i samma förordning. Om en medlemsstat som genomför systemet med samlat gårdsstöd beslutar att bevilja det stöd som avses i artikel 68.1 c måste det belopp som anmäls till kommissionen räknas med i taket för systemet med samlat gårdsstöd, eftersom detta stöd utgör en ökning av enhetsvärdet och/eller antalet stödrättigheter för jordbrukaren.

               (7)

               För de medlemsstater som under 2011 genomför systemet för enhetlig arealersättning enligt avdelning V kapitel 2 i förordning (EG) nr 73/2009 bör de årliga finansieringsramarna fastställas i enlighet med artikel 123.1 i den förordningen.

               (8)

               Av tydlighetsskäl är det lämpligt att offentliggöra de maximala belopp som fastställts på grundval av meddelanden från medlemsstaterna och som är tillgängliga för de medlemsstater som inom systemet för enhetlig arealersättning beviljar separat sockerstöd under 2011 i enlighet med artikel 126 i förordning (EG) nr 73/2009.

               (9)

               Av tydlighetsskäl är det också lämpligt att offentliggöra de maximala belopp som fastställts på grundval av meddelanden från medlemsstaterna och som är tillgängliga för de medlemsstater som inom systemet för enhetlig arealersättning beviljar separat frukt- och grönsaksstöd under 2011 i enlighet med artikel 127 i förordning (EG) nr 73/2009.

               (10)

               För medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning bör 2011 års budgettak för övergångsstöd för frukt och grönsaker under 2011 enligt artikel 128.1 och 128.2 i förordning (EG) nr 73/2009 offentliggöras, på grundval av meddelanden från medlemsstaterna.

               (11)

               De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   De budgettak som avses i artikel 51.2 i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2011 vara de som fastställs i bilaga I till den här förordningen.
   2.   De budgettak som avses i artikel 87.3 i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2011 vara de som fastställs i bilaga II till den här förordningen.
   3.   De budgettak som avses i artiklarna 69.3 och 131.4 i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2011 vara de som fastställs i bilaga III till den här förordningen.
   4.   Budgettaken för det stöd som föreskrivs i artiklarna 68.1 a i–iv och 68.1 b och d i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2011 vara de som fastställs i bilaga IV till den här förordningen.
   5.   De belopp som kan användas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 69.6 a i förordning (EG) nr 73/2009 för att täcka särskilt stöd enligt artikel 68.1 i samma förordning ska vara de som fastställs i bilaga V till den här förordningen.
   6.   Budgettaken för systemet med samlat gårdssstöd enligt avdelning III i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2011 vara de som fastställs i bilaga VI till den här förordningen.
   7.   De årliga finansieringsramar som avses i artikel 123.1 i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2011 vara de som fastställs i bilaga VII till den här förordningen.
   8.   De maximala belopp som under 2011 är tillgängliga för Tjeckien, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien och Slovakien för beviljande av separat sockerstöd enligt artikel 126 i förordning (EG) nr 73/2009 ska vara de som fastställs i bilaga VIII till den här förordningen.
   9.   De maximala belopp som under 2011 är tillgängliga för Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien för beviljande av separat frukt- och grönsaksstöd enligt artikel 127 i förordning (EG) nr 73/2009 ska vara de som fastställs i bilaga IX till den här förordningen.
   10.   De budgettak som avses i artikel 128.1 andra stycket och 128.2 andra stycket i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2011 vara de som fastställs i bilaga X till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2011.

            På kommissionens vägnar

         José Manuel BARROSO

            Ordförande

      (1)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

      (2)  EUT L 316, 2.12.2009, s. 1.

      BILAGA I

         Budgettak för direktstöd som ska beviljas i enlighet med artiklarna 52, 53 och 54 i förordnng (EG) nr 73/2009

         Kalenderåret 2011

                  (i tusen euro)

                  BE

                  DK

                  ES

                  FR

                  IT

                  AT

                  PT

                  SI

                  FI

                  SE

                  Får- och getbidrag

                  855

                  21 892

                  600

                  Får- och getbidrag, tillägg

                  7 184

                  200

                  Am- och dikobidrag

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Tilläggsbidrag för am- och dikor

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

                  Särskilt nötköttsbidrag

                  33 085

                  10 077

                  37 446

                  Slaktbidrag, fullvuxna djur

                  47 175

                  8 657

                  Slaktbidrag, kalvar

                  6 384

                  560

                  946

                  Tomater – artikel 54.1

                  4 017

                  16 667

                  Frukt och grönsaker, andra än tomater – artikel 54.2

                  33 025

                  850

      BILAGA II

         Budgettak för direktstöd som ska beviljas i enlighet med artikel 87 i förordning (EG) nr 73/2009

         Kalenderåret 2011

                  (thousand EUR)

                  Spanien

                  Frankrike

                  Italien

                  Nederländerna

                  Portugal

                  Finland

                              –

                              Stöd för utsäde

                  10 347

                  2 310

                  13 321

                  726

                  272

                  1 150

      BILAGA III

         Budgettak för det särskilda stödet enligt artikel 68.1 i förordning (EG) nr 73/2009

         Kalenderåret 2011

                  Medlemsstat

                  (i tusen euro)

                  Belgien

                  6 389

                  Bulgarien

                  19 326

                  Tjeckien

                  31 826

                  Danmark

                  15 800

                  Tyskland

                  2 000

                  Estland

                  1 253

                  Irland

                  25 000

                  Grekland

                  108 000

                  Spanien

                  247 865

                  Frankrike

                  456 600

                  Italien

                  316 950

                  Lettland

                  5 130

                  Litauen

                  9 503

                  Ungern

                  77 290

                  Nederländerna

                  21 965

                  Österrike

                  11 900

                  Polen

                  40 800

                  Portugal

                  32 411

                  Rumänien

                  25 545

                  Slovenien

                  11 699

                  Slovakien

                  11 000

                  Finland

                  47 555

                  Sverige

                  3 434

                  Förenade kungariket

                  29 800

                                 Anm.:

                              Belopp som anmälts av medlemsstaterna för beviljande av stödet enligt artikel 68.1 c och som omfattas av taket för systemet med samlat gårdsstöd.

                        Grekland: 30 000 000 euro
                  Slovenien: 4 800 000 euro

      BILAGA IV

         Budgettak för det stöd som föreskrivs i artikel 68.1 a i–iv och i artikel 68.1 b och e i förordning (EG) nr 73/2009

         Kalenderåret 2011

                  (i tusen euro)

                  Medlemsstat

                  Belgien

                  6 389

                  Bulgarien

                  19 326

                  Tjeckien

                  31 826

                  Danmark

                  4 300

                  Tyskland

                  2 000

                  Estland

                  1 253

                  Irland

                  25 000

                  Grekland

                  78 000

                  Spanien

                  178 265

                  Frankrike

                  272 600

                  Italien

                  147 950

                  Lettland

                  5 130

                  Litauen

                  9 503

                  Ungern

                  46 164

                  Nederländerna

                  14 000

                  Österrike

                  11 900

                  Polen

                  40 800

                  Portugal

                  19 510

                  Rumänien

                  25 545

                  Slovenien

                  6 899

                  Slovakien

                  11 000

                  Finland

                  47 555

                  Sverige

                  3 434

                  Förenade kungariket

                  29 800

      BILAGA V

         Belopp som ska användas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 69.6 a i förordning (EG) nr 73/2009 för att täcka det särskilda stöd som föreskrivs i artikel 68.1 i den förordningen

         Kalenderåret 2011

                  (i tusen euro)

                  Medlemsstat

                  Belgien

                  6 389

                  Danmark

                  15 800

                  Irland

                  23 900

                  Grekland

                  70 000

                  Spanien

                  144 200

                  Frankrike

                  74 000

                  Italien

                  144 900

                  Nederländerna

                  21 965

                  Österrike

                  11 900

                  Portugal

                  21 700

                  Slovenien

                  4 800

                  Finland

                  4 762

      BILAGA VI

         Budgettak för systemet med samlat gårdsstöd

         Kalenderåret 2011

                  (i tusen euro)

                  Medlemsstat

                  Belgien

                  508 479

                  Danmark

                  997 381

                  Tyskland

                  5 769 994

                  Irland

                  1 339 421

                  Grekland

                  2 223 798

                  Spanien

                  4 676 132

                  Frankrike

                  7 477 752

                  Italien

                  4 048 143

                  Luxemburg

                  37 679

                  Malta

                  4 726

                  Nederländerna

                  852 443

                  Österrike

                  676 748

                  Portugal

                  435 505

                  Slovenien

                  105 247

                  Finland

                  521 080

                  Sverige

                  724 349

                  Förenade kungariket

                  3 946 682

      BILAGA VII

         Årliga finansieringsramar för systemet för enhetlig arealersättning

         Kalenderåret 2011

                  (i tusen euro)

                  Medlemsstat

                  Bulgarien

                  400 035

                  Tjeckien

                  667 365

                  Estland

                  80 656

                  Cypern

                  40 902

                  Lettland

                  111 260

                  Litauen

                  289 729

                  Ungern

                  958 593

                  Polen

                  2 280 455

                  Rumänien

                  877 278

                  Slovakien

                  292 357

      BILAGA VIII

         Maximala belopp som är tillgängliga för medlemsstaterna för beviljande av separat sockerstöd enligt artikel 126 i förordning (EG) nr 73/2009

         Kalenderåret 2011

                  (i tusen euro)

                  Medlemsstat

                  Tjeckien

                  44 245

                  Lettland

                  3 308

                  Litauen

                  10 260

                  Ungern

                  41 010

                  Polen

                  159 392

                  Rumänien

                  5 051

                  Slovakien

                  19 289

      BILAGA IX

         Maximala belopp som är tillgängliga för medlemsstaterna för beviljande av separat frukt- och grönsaksstöd enligt artikel 127 i förordning (EG) nr 73/2009

         Kalenderåret 2011

                  (i tusen euro)

                  Medlemsstat

                  Tjeckien

                  414

                  Ungern

                  4 756

                  Polen

                  6 715

                  Slovakien

                  690

      BILAGA X

         Budgettak för övergångsstöden för frukt och grönsaker enligt artikel 128 i förordning (EG) nr 73/2009

         Kalenderåret 2011

                  (i tusen euro)

                  Medlemsstat

                  Cypern

                  Rumänien

                  Slovakien

                  Tomater – artikel 128.1

                  869

                  335

                  Frukt och grönsaker, andra än tomater – artikel 128.2

                  3 359


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 921/2011 av den 14 september 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

text:
               15.9.2011

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 238/30

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 921/2011
   av den 14 september 2011
   om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),
   med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och
   av följande skäl:

               (1)

               De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 916/2011 (4).

               (2)

               De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft den 15 september 2011.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 14 september 2011.

            För kommissionen, på ordförandens vägnar

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

      (4)  EUT L 237, 14.9.2011, s. 19.

      BILAGA

         De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 15 september 2011

                  (EUR)

                  KN-nummer

                  Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

                  Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

                  1701 11 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  54,80

                  1,03

                  1701 99 10 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,55

                  0,19

         (1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

         (2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

         (3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.


title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1008/2012 av den 30 oktober 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text:
               31.10.2012

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 302/9

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1008/2012
   av den 30 oktober 2012
   om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
   med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
   av följande skäl:

               (1)

               I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

               (2)

               Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2012.

            På kommissionens vägnar För ordföranden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

      (1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

      BILAGA
      Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

                  (euro/100 kg)

                  KN-nummer

                  Kod för tredjeland (1)

                  Schablonimportvärde

                  0702 00 00

                  AL

                  37,9

                  MA

                  46,9

                  MK

                  30,0

                  ZZ

                  38,3

                  0707 00 05

                  AL

                  35,9

                  MK

                  32,3

                  TR

                  125,7

                  ZZ

                  64,6

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  58,9

                  CL

                  75,4

                  TR

                  78,6

                  UY

                  57,1

                  ZA

                  92,0

                  ZZ

                  72,4

                  0806 10 10

                  BR

                  264,2

                  LB

                  333,4

                  MK

                  87,0

                  TR

                  169,6

                  US

                  225,7

                  ZZ

                  216,0

                  0808 10 80

                  CL

                  148,8

                  CN

                  97,0

                  MK

                  34,4

                  NZ

                  104,5

                  US

                  118,8

                  ZA

                  133,9

                  ZZ

                  106,2

                  0808 30 90

                  CN

                  67,7

                  TR

                  113,5

                  ZZ

                  90,6

         (1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.