title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/325 av den 24 februari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

text:
               25.2.2017

               SV

               Europeiska unionens officiella tidning

               L 49/6

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/325
   av den 24 februari 2017
   om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036
   EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
   med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
   med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
   av följande skäl:
   A.   FÖRFARANDE

   1.   Gällande åtgärder

               (1)

               Genom genomförandeförordning (EU) nr 1105/2010 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

               (2)

               Åtgärderna infördes i form av en värdetull med en övrig tull på 9,8 % medan de företag för vilka det infördes antidumpningstullar beviljades individuella tullsatser på från 5,1 till 9,8 %. Två företag hade inte gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen.

         2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

               (3)

               Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande (3) om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna, tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (4)

               Begäran ingavs den 31 augusti 2015 av European Manmade Fibres Association – Cirfs (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av högstyrkegarn av polyestrar.

               (5)

               Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta och/eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

         3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

               (6)

               Efter samråd med den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 28 november 2015 i Europeiska unionens officiella tidning
                   (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

         4.   Översyn vid giltighetstidens utgång

   4.1   Relevanta perioder som omfattas av översynen vid giltighetstidens utgång

               (7)

               Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2014–30 september 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

         4.2   Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande

               (8)

               Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de exporterande tillverkare och importörer som den visste var berörda samt företrädarna för det berörda exportlandet om inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång.

               (9)

               De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Ingen berörd part begärde att bli hörd av kommissionen.

               (10)

               Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

               (11)

               För att kommissionen skulle kunna avgöra om en stickprovsundersökning var nödvändig och i så fall göra ett representativt urval, ombads de exporterande tillverkarna i Kina och de icke-närstående importörerna att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

               (12)

               Ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen.

               (13)

               Totalt sex kända icke-närstående importörer kontaktades vid tidpunkten för offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Svar erhölls från 15 icke-närstående importörer. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga importörer använde sig kommissionen av ett stickprovsförfarande. Kommissionen baserade urvalet för stickprovsundersökningen på den största representativa importvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod ursprungligen av tre företag och representerade 29 % av den beräknade importvolymen från Kina till unionen och 85 % av den importvolym som rapporterats av de 15 svarande. Svar på frågeformulär mottogs från endast en icke-närstående importör.

               (14)

               Totalt tio kända användare kontaktades vid tidpunkten för offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från fyra av dem. Stickprovsförfarande var inte aktuellt för användarna och kommissionen beslutade att undersöka alla användare.

               (15)

               Fem unionstillverkare som stod för omkring 97 % av unionens tillverkning av högstyrkegarn av polyestrar under översynsperioden samarbetade med kommissionen. På grund av det begränsade antalet beslutade kommissionen att inte använda ett stickprovsförfarande.

         4.3   Frågeformulär och kontroll

               (16)

               Frågeformulär sändes till de fem samarbetsvilliga unionstillverkarna och till en tillverkare i ett potentiellt jämförbart land som gick med på att samarbeta.

               (17)

               Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

                           a)

                           Unionstillverkare:

                                       —

                                       Brilen Tech SA, Spanien

                                       —

                                       Sioen Industries NV, Belgien

                                       —

                                       DuraFiber Technologies (DFT) SAS, Frankrike

                                       —

                                       DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Tyskland

                                       —

                                       PHP Fibers GmbH, Tyskland

                           b)

                           Tillverkare i jämförbart land:

                                       —

                                       DuraFiber Technologies, Förenta staterna

         B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

   1.   Berörd produkt

               (18)

               Den berörda produkten är högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.

         2.   Likadan produkt

               (19)

               Översynen bekräftade att den berörda produkten, högstyrkegarn av polyestrar som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden och högstyrkegarn av polyestrar som tillverkas och säljs i det jämförbara landet (Förenta staterna) har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

         C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

               (20)

               I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

         1.   Samarbete från Kinas sida

               (21)

               Ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen. Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade, grundar sig den övergripande analysen, där dumpningsberäkningen ingår, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. Bedömningen av risken för fortsatt eller återkommande dumpning gjordes därför med utgångspunkt i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och andra informationskällor, till exempel handelsstatistik om import och export (Eurostat och kinesiska exportdata), svaret från tillverkaren i det jämförbara landet och annan offentligt tillgänglig information (5).

               (22)

               Avsaknaden av samarbete påverkade jämförelsen av normalvärdet med de olika produkttypernas exportpris. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen ansågs det lämpligt att fastställa både normalvärdet och exportpriset på global basis.

               (23)

               I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metod för att fastställa dumpning som i den ursprungliga undersökningen i de fall där det konstaterades att omständigheterna var oförändrade.

         2.   Dumpning under översynsperioden

   a)   Jämförbart land

               (24)

               Normalvärdet fastställdes på grundval av de priser som betalas i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land) i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

               (25)

               I den ursprungliga undersökningen användes Taiwan som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Taiwan som jämförbart land och uppmanade parterna att lämna synpunkter. I tillkännagivandet om inledande sades också, enligt den information som kommissionen förfogade över, att andra leverantörer till unionen har identifierats i andra marknadsekonomier, exempelvis Förenta staterna och Sydkorea.

               (26)

               En berörd part stödde valet av Taiwan som jämförbart land, eftersom det i Taiwan används liknande utrustning och tillverkningsprocesser som av de kinesiska tillverkarna. Inga tillverkare från Taiwan gick dock med på att samarbeta i undersökningen.

               (27)

               På grundval av importstatistik och uppgifter från begäran om översyn, övervägde kommissionen, förutom Taiwan, ett antal andra länder som potentiella jämförbara länder, exempelvis Sydkorea, Indien, Japan och Förenta staterna (6). En begäran om samarbete sändes till alla kända tillverkare och organisationer från dessa länder. Endast en tillverkare i Förenta staterna (Dura Fibres) gick med på att samarbeta.

               (28)

               Kommissionen konstaterade att Förenta staterna har en hög (8,8 %) konventionell tullsats på import av högstyrkegarn från tredjeländer, men inga antidumpningstullar. Dura Fibres är den enda tillverkaren i Förenta staterna av den berörda produkten och hade en marknadsandel på cirka 30 % under översynsperioden och är utsatt för hård konkurrens från exporterande länder (7).

               (29)

               Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av ytterligare synpunkter konstaterade kommissionen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

         b)   Normalvärde

               (30)

               Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet låg till grund för fastställandet av normalvärdet.

               (31)

               I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande tillverkarna i Förenta staterna sålde till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ med hänsyn till den totala exportvolymen från Kina till unionen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen. Utifrån detta konstaterades att den sammanlagda försäljningen på den inhemska marknaden i det jämförbara landet var representativ.

               (32)

               Kommissionen undersökte sedan huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses utgöra normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Normalvärdet fastställdes således utifrån det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnittspris på den inhemska försäljningen under översynsperioden.

         c)   Exportpris

               (33)

               Såsom anges i skäl 15 samarbetade ingen kinesisk exporterande tillverkare i undersökningen. Exportpriset fastställdes därför utifrån de mest tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

               (34)

               Cif-priset vid unionens gräns fastställdes på grundval av statistik från Eurostat. Importvolymerna från de kinesiska tillverkare som inte hade gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen (omkring 40 % av importen från Kina) beaktades inte vid fastställandet av exportpriset.

               (35)

               En berörd part hävdade att importvolymen från kinesiska tillverkare som inte hade gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen inte borde ha undantagits från beräkningen av dumpningens omfattning, eftersom det inte finns någon bestämmelse om detta i grundförordningen. Det är dock kommissionens praxis (8), i linje med sin tillämpning av tolkningen av WTO:s antidumpningsavtal som lämnats av WTO:s tvistlösningsorgan i ärendet avseende nötkött och ris (9), att från undersökningen utesluta företag för vilka en minimal dumpningsmarginal konstaterades vid den ursprungliga undersökningen. Begäran avslogs därför.

         d)   Jämförelse

               (36)

               Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

               (37)

               När det gäller priserna på hemmamarknaden för tillverkaren i det jämförbara landet gjordes justeringar för inhemska transportkostnader, förpackningskostnader (2–4 % av de fakturerade värdena) och provisioner (0,5–1,5 %). När det gäller exportpriserna fastställdes värdet fritt fabrik genom att man från cif-priset vid unionens gräns drog bort procentsatsen för transport-, försäkrings-, hanteringskostnader och andra justeringar enligt uppskattningen i begäran om översyn (12,98 %). När det gäller justeringar för exportförsäljningen kritiserade en berörd part tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen och föreslog att justeringar från tillverkaren i det jämförbara landet borde användas i stället för uppskattningen i begäran om översyn. Denna metod som föreslås verkar dock inte lämplig, eftersom de justeringar som redovisats av tillverkaren i det jämförbara landet gäller den inhemska försäljningen i Förenta staterna och de saknar betydelse för beräkningen av exportjusteringar från Folkrepubliken Kina till unionen. Därför förlitar sig kommissionen, i avsaknad av annan tillförlitlig information, på uppskattningen av justeringar av exporten som lämnades i begäran.

         e)   Dumpningsmarginal

               (38)

               Utifrån ovanstående uppgifter fastställdes dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av nettopriset fritt unionens gräns, före tull, till 54,4 %.

               (39)

               Trots en betydande skillnad mellan den dumpningsmarginal som fastställts i den ursprungliga undersökningen och den som är ett resultat av den aktuella analysen, har de kinesiska exporterande tillverkarna inte visat några tecken på att förändra sin export. Det är tvärtom rimligt att orsaken till skillnaden främst beror på att det är omöjligt (på grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida) att utföra en detaljerad analys per produkttyp.

         f)   Slutsats beträffande dumpning under översynsperioden

               (40)

               Kommissionen konstaterade att de kinesiska exporterande tillverkarna fortsatte exportera den berörda produkten till dumpade priser till unionen under översynsperioden.

         3.   Bevis för sannolikheten för fortsatt dumpning

               (41)

               Kommissionen undersökte dessutom om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och hur attraktiv unionsmarknaden är.

         a)   Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

               (42)

               Bristen på samarbete från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida påverkar fastställandet av den outnyttjade kapaciteten i Kina. I syfte att samla in så många uppgifter som möjligt begärde kommissionen in information från två kinesiska organisationer för exportörer (den kinesiska handelskammaren för internationell handel, nedan kallad CCOIC, och den kinesiska handelskammaren för import och export av textilier, nedan kallad CCCT), vars medlemmar står för över hälften av den kinesiska uppskattade tillverkningskapaciteten. Dessa organisationer skickade ett utförligt svar som dock inte kunde kontrolleras på grund av bristande samarbete från de exporterande tillverkarna. I de följande styckena beskrivs den information som lämnades och den jämförs med annan tillgänglig information (från begäran om översyn och andra tillgängliga källor (10)).

               (43)

               Enligt CCOIC-CCCT ökade den outnyttjade kapaciteten i Kina endast svagt under perioden 2012 till översynsperioden och har enligt uppskattningar utvecklats från 150 000–250 000 ton under 2012 till 200 000–300 000 ton under översynsperioden.

               (44)

               Kommissionen genomförde också en detaljerad beräkning av outnyttjad kapacitet på grundval av annan tillgänglig information. De viktigaste delarna av beräkningen är i) kinesiska tillverkares installerade kapacitet, ii) inhemsk efterfrågan och iii) export till andra länder.

               (45)

               I fråga om den kinesiska inhemska förbrukningen föreföll alla berörda parter vara eniga om de uppgifter som lämnats i begäran. Enligt dessa uppgifter beräknas tillväxten i den inhemska efterfrågan i Kina under skadeundersökningsperioden ha ökat med 20 %, från omkring 900 000 ton 2012 till omkring 1 150 000 ton 2015.

               (46)

               När det gäller de kinesiska exportuppgifterna beaktade kommissionen den kinesiska exportstatistiken som visar en ökning med 47 % under 2012 till översynsperioden.

               (47)

               Vad det slutligen gäller uppskattningen av den kinesiska tillverkningskapaciteten så började den, enligt den klagandes begäran i vilken det hänvisas till en internationellt erkänd undersökning (11), på över 1 600 000 ton under 2012 och uppgick till cirka 2 400 000 ton under översynsperioden.

                  Tabell 1

                           (i tusental ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Kinesisk kapacitet (12)

                           1 633

                           1 828

                           2 126

                           2 370  (13)

                           Inhemsk efterfrågan (12)

                           896

                           985

                           1 057

                           1 158  (13)

                           Export (14)

                           255

                           294

                           362

                           376

                           Kapacitetsutnyttjande (%)

                           71

                           70

                           67

                           65

                           Outnyttjad kapacitet

                           482

                           549

                           707

                           836

               (48)

               På grundval av denna beräkning uppskattades de kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet till över 800 000 ton under översynsperioden, dvs. ungefär sju gånger mer än den totala tillgängliga EU-marknaden (15) och nästan nio gånger mer än tillverkningsvolymerna från EU-tillverkare som uppskattas till 92 461 ton.

               (49)

               Sammanfattningsvis finns det skäl att tro att uppskattningen från CCOIC och CCCT är alltför försiktig. Jämfört med beräkningarna av den kinesiska inhemska efterfrågan och exporten skulle dessa undersökningar framför allt peka mot ett kapacitetsutnyttjande på mer än 90 % under perioden 2012–2013, vilket tyder på att tillverkningskapaciteten för dessa år har varit kraftigt underskattad. Även om man godtar ovanstående beräkning, skulle i vilket fall som helst kinesiska tillverkares befintliga outnyttjade kapacitet fortfarande uppgå till 200 000–300 000 ton, vilket är lika med eller mer än den totala europeiska marknaden (omkring 217 000 ton, varav omkring 98 000 ton redan täcks av kinesiska produkter).

               (50)

               När det gäller beräkningen av kapacitet som presenterats av CCOIC och CCCT, ifrågasatte de slutsatsen att deras uppskattning av kapaciteten skulle vara alltför försiktig. De anser att eftersom det saknas verifierade uppgifter borde både deras uppskattning och den oberoende undersökningen anses vara ”lika opålitliga”. Den uppskattning som CCOIC och CCCT lämnade verkade dock överskattad både i fråga om uppgifterna i den oberoende undersökningen och i fråga om kända eller obestridda uppgifter, exempelvis den inhemska kinesiska förbrukningen och den kinesiska exporten. När det till exempel gäller år 2012 uppskattade de kinesiska organisationerna den kinesiska faktiska produktionen till 1 000 000 ton. Men för det året uppgick summan av den kinesiska inhemska förbrukningen (en uppgift som inte ifrågasatts av organisationerna) och exportvolymerna (uppgifterna kommer från den kinesiska exportdatabasen) till 1 151 000 ton, dvs. 15,1 % högre än den uppskattade produktionen. I detta fall verkar uppgifterna från de två organisationerna alltför försiktiga, eftersom de rapporterade produktionssiffrorna inte underbygger den beräknade förbrukningen.

               (51)

               Dessutom representerar de uppgifter som samlats in av de kinesiska organisationerna endast ungefär hälften av alla tillverkare i Kina, medan den oberoende undersökningen kommer från ett konsultföretag med trettio års erfarenhet på området och som yrkesmässigt tillhandahåller sina abonnenter prognoser och uppskattningar om fibermarknaden. Mot bakgrund av både källan till uppgifterna och hur tillförlitliga de är (även jämfört med vad en oberoende undersökning kom fram till (16)) finns det ingen anledning att ändra slutsatsen att beräkningen av den outnyttjade kapaciteten från den kinesiska organisationen skulle vara alltför försiktig. Det bör dock påpekas att även om man godtar den föreslagna beräkningen (se följande stycke), så ändras inte slutsatsen om outnyttjad kapacitet.

               (52)

               Mot bakgrund av de beräkningar som beskrivits verkar det således tydligt att den kinesiska outnyttjade kapaciteten är enorm och varierar (enligt olika beräkningar) från motsvarande 92–138 % av unionsmarknaden till cirka 385 %. Om man jämför den kinesiska outnyttjade kapaciteten med den del av unionsmarknaden där kinesiska produkter ännu inte säljs, varierar den outnyttjade kapaciteten från omkring 168–252 % till omkring 700 %. Slutligen motsvarar den kinesiska outnyttjade kapaciteten från 216–324 % till 904 % av unionens tillverkning av den berörda produkten under översynsperioden.

               (53)

               Kommissionen drog därför slutsatsen att de kinesiska tillverkarna förfogar över enorm outnyttjad kapacitet i förhållande till storleken på den europeiska marknaden.

         b)   Unionsindustrins attraktionskraft

               (54)

               Kina exporterar stora mängder av den berörda produkten till andra tredjeländer än till unionen, framför allt till Förenta staterna, Sydkorea, Brasilien, Indien och Turkiet. Jämförelser av den genomsnittliga prisnivån per kg visade att det genomsnittliga priset på de största exportmarknaderna under översynsperioden var samma som eller lägre än det genomsnittliga försäljningspriset till unionen. På Förenta staterna-marknaden (som är den andra största efter EU-marknaden räknat i exportvolym) låg det genomsnittliga priset under översynsperioden något under det europeiska genomsnittliga priset (1,85 US-dollar/kg jämfört med 1,89 US-dollar/kg) medan det genomsnittliga priset på den sydkoreanska marknaden (som efter EU-marknaden och den amerikanska marknaden är tredje största exportmarknad för den berörda produkten) var betydligt lägre (1,58 US-dollar/kg, dvs. cirka 16 % lägre än EU-priserna). I fråga om dessa resultat hävdade en berörd part att det finns tre viktiga exportmarknader för kinesiska varor där de genomsnittliga priserna är högre än exportpriserna till unionsmarknaden, närmare bestämt Kanada (1,90 US-dollar/kg), Indonesien (2,07 US-dollar/kg) och Brasilien (1,95 US-dollar/kg). I samband med detta påstående bör det först noteras att prisskillnaderna är relativt små (från + 0,5 % till + 9,4 %). Vidare är exportstorleken på dessa marknader relativt begränsad jämfört med exporten till Europa. Medan unionsmarknaden absorberade 30,3 % av den kinesiska exporten under översynsperioden, gick endast 3,1 % av varorna till Kanada och 5,1 % till Brasilien. När det gäller Indonesien, som uppvisar de högsta prisskillnaderna (+ 9,4 %), så är det att märka att Indonesien bara tar emot 2 % av den kinesiska exporten, och därför kan det bara dras begränsade slutsatser från de priserna. Den berörda parten nämner dessutom inte fyra andra exportmarknader med liknande importvolymer, närmare bestämt Indien (5,6 %), Turkiet (4,3 %), Taiwan (2,4 %) och Sydafrika (2,3 %). I dessa fyra länder var de genomsnittliga priserna cirka 4 % till över 12 % lägre än de som rapporterades i unionen under översynsperioden. Den bevisning som framlades var därför inte tillräcklig för att ändra slutsatserna om unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om priser.

               (55)

               Även om denna jämförelse inte kan anses vara avgörande på grund av bristande information om utbudet av produkttyper, verkar prisnivån på de viktigaste exportmarknaderna tyda på att dumpningen kan vara strukturell och även vara vanligt förekommande på andra större marknader till vilka kinesiska varor exporteras.

               (56)

               Det viktigaste beviset för sannolikhet för fortsatt dumpning framkommer dock när den kinesiska exportvolymen till EU beaktas. Faktum är att exportförsäljningens utveckling under 2012 till översynsperioden visar att de kinesiska tillverkarnas export ökade med 47 %. Detta gäller även om man inte räknar med försäljningen från de två exportörer som i den ursprungliga undersökningen konstaterades inte ha gjort sig skyldig till dumpning och därför inte omfattas av gällande antidumpningsåtgärder. Exportförsäljning för de återstående företagen följde under samma period en liknande trend (+ 48 %). När kommissionen jämförde denna tillväxttakt med den blygsammare tillväxttakten hos den inhemska efterfrågan under samma period (+ 20 %), och den mycket snabbare tillväxttakten hos den installerade kapaciteten i Kina (+ 54 % enligt exportörsorganisationerna samt + 69 % enligt den klagande), stod det klart att de kinesiska företagen måste förlita sig på aggressiva prisstrategier på sina exportmarknader för att uppnå en godtagbar grad av kapacitetsutnyttjande.

               (57)

               När det gäller dessa exportsiffror, hävdade en berörd part att andelen kinesisk export till unionsmarknaden minskar. Marknadsandelen för exporten från Kina till unionen minskade också mycket riktigt under 2012 till översynsperioden från omkring 35 % till 30 %. När det gäller detta påstående bör det först nämnas att EU fortfarande är den viktigaste exportmarknaden för kinesiska exportörer. Denna svaga minskning är dessutom främst orsakad av kinesiska exportörers goda resultat på andra marknader; resultat som tycks vara resultatet av aggressiv prissättning på de marknaderna. Under samma period (2012 till översynsperioden) ökade den kinesiska exporten till Sydkorea med cirka 72 %. Detta är en marknad där, enligt vad som framgår ovan, de kinesiska priserna var cirka 16 % lägre än priserna i unionen under översynsperioden. På den indonesiska marknaden, som nämndes ovan som ett exempel med rättvis prissättning (+ 9,4 % över unionens genomsnittliga pris), minskade å andra sidan den kinesiska exporten volymmässigt med cirka 16 %. Mot bakgrund av denna analys bekräftas slutsatsen att kinesiska företag måste använda sig av aggressiv prispolitik på sina exportmarknader.

               (58)

               På prognossidan visar dessutom en oberoende sektorsundersökning att efterfrågan i Kina på konstfibrer (en bredare produktkategori som omfattar den berörda produkten) förmodligen förblir stabil fram till åtminstone 2018 (17). En annan undersökning tyder på att de kinesiska lagren är fulla som en följd av lägre råvarupriser (18). Detta har gjort att industrin i senare led i förädlingskedjan minskat sitt utbud av högstyrkegarn till ett nödvändigt minimum för att undvika risker som beror på prisfluktuationer.

               (59)

               Det är därför sannolikt att om åtgärderna tilläts upphöra, skulle de kinesiska exporterande tillverkarna fortsätta bedriva aggressiv prissättning för att erövra ytterligare marknadsandelar i Europa för sin betydande överkapacitet.

         4.   Slutsats om dumpning och sannolikheten för fortsatt dumpning

               (60)

               Undersökningen, som bygger på bästa tillgängliga uppgifter, visade att de kinesiska tillverkarna har ägnat sig åt dumpning under översynsperioden. Det konstaterades att Kina förfogar över en enorm outnyttjad kapacitet (jämfört med unionsmarknadens storlek). Med tanke på den långsamma tillväxten på den kinesiska inhemska marknaden, måste kinesiska exporterande tillverkare dessutom fortsätta ta sig in på unionsmarknaden med betydande kvantiteter av den berörda produkten för att uppnå en acceptabel försäljningsnivå.

               (61)

               Under dessa förhållanden dras slutsatsen att om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är det mycket sannolikt att dumpningen, som inte stoppades av åtgärderna, skulle fortsätta på EU-marknaden.

         D.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

   1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

               (62)

               Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av sex tillverkare i unionen, vilka utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Ingen av dem motsatte sig inledandet av översynen.

         2.   Förbrukning i unionen

               (63)

               Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av tillgänglig importstatistik, de samarbetsvilliga unionstillverkarnas faktiska försäljning på unionsmarknaden och den uppskattade försäljningen för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare. Definitionen av förbrukning avser försäljningen på den öppna marknaden, inklusive företagsintern försäljning men exklusive företagsintern användning. Företagsintern användning, dvs. interna överföringar av den likadana produkten mellan integrerade unionstillverkare för ytterligare bearbetning, har inte inkluderats i unionens förbrukning, eftersom dessa interna överföringar inte konkurrerar med försäljning från oberoende leverantörer på den öppna marknaden. Försäljning till närstående företag inkluderades i unionens förbrukning eftersom de företagen, enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen, var fria att köpa den berörda produkten även från andra källor. Dessutom konstaterades det att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till närstående parter motsvarade de genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter.

               (64)

               På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

                  Tabell 2

                  Förbrukning i unionen

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Volym (i ton)

                           196 478

                           209 076

                           222 306

                           217 171

                              Index

                              100

                              106

                              113

                              111

                              Källa: Svar på frågeformulär och databasen enligt artikel 14.6.

               (65)

               Förbrukningen i unionen ökade med 11 % från 196 478 ton år 2012 till 217 171 ton under översynsperioden. Förbrukningen under större delen av skadeundersökningsperioden var högre än förbrukningen på 205 912 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (juli 2008–juni 2009).

               (66)

               En berörd part hävdade att kommissionen borde ha tagit med den företagsinterna försäljningen vid fastställandet av förbrukningen, och att den kinesiska marknadsandelen därigenom skulle varit stabil. Parten hävdar att kommissionen felaktigt har gjort åtskillnad mellan tre marknader (dvs. försäljning till icke närstående företag, försäljning till närstående företag som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden och försäljning till närstående företag avsedda för företagsintern användning) samtidigt som parten hävdar att all denna försäljning borde ha tagits med vid fastställandet av förbrukningen i unionen.

               (67)

               För det första bör det understrykas att det inte gjordes någon skillnad mellan tre marknader. Företagsintern användning genom närstående företag var utesluten, eftersom dessa produkter inte övergår till fri omsättning på EU-marknaden och därför inte konkurrerar med importen. Denna försäljning består endast av överföring av produkter till närstående enheter för införande av produkterna i tillverkningen av andra produkter som inte ingår i undersökningen. Den företagsinterna användningen kan därför inte betraktas som en del av unionens förbrukning av den berörda produkten.

               (68)

               Om man hypotetiskt lade den företagsinterna försäljningen till förbrukningen i unionen, skulle det för det andra i vilket fall som helst inte göra utvecklingen av Kinas marknadsandel stabil. Tvärtom håller sig trenden i stort sett likadan som i tabell 3 nedan.

         3.   Import från det berörda landet som är föremål för åtgärder

   a)   Volym och marknadsandel

               (69)

               Man kan påminna om att i den ursprungliga undersökningen uteslöts de importvolymer som inte befanns dumpade från analysen av importutvecklingen från Kina på unionsmarknaden och deras inverkan på unionsindustrin.

               (70)

               Volymen på och marknadsandelen för dumpad import från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och utvecklades enligt följande:

                  Tabell 3

                  Volym på och marknadsandel för den import som är föremål för åtgärder

                           Land

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Kina

                           Volym (i ton)

                           44 484

                           48 339

                           60 078

                           57 465

                              Index

                              100

                              109

                              135

                              129

                           Marknadsandel (%)

                           22,6

                           23,1

                           27

                           26,5

                           Marknadsandelar i förhållande till konsumtionen plus den företagsinterna användningen (%)

                           21,3

                           21,8

                           25,5

                           24,9

                              Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

               (71)

               Medan dumpad import från Kina stod för en marknadsandel på 18,8 % och 38 404 ton under den ursprungliga undersökningsperioden, har den ökat kraftigt under skadeundersökningsperioden för den här översynen. Faktum är att den dumpade importen från Kina ökade från 44 484 ton till 57 465 ton under skadeundersökningsperioden och svarade för en marknadsandel på 26,5 % under översynsperioden.

         b)   Priser på import från det berörda landet och prisunderskridande

               (72)

               Importpriserna fastställdes på grundval av databasen enligt artikel 14.6 och sjönk i genomsnitt med 12 % under skadeundersökningsperioden.

                  Tabell 4

                  Pris på import som omfattas av åtgärder

                           Land

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Kina

                           Genomsnittligt pris (euro/kg)

                           1,79

                           1,63

                           1,54

                           1,57

                              Index

                              100

                              91

                              86

                              88

                              Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

               (73)

               På grund av bristande samarbete från de kinesiska tillverkarna och därigenom brist på produkttypsrelaterade exportprisuppgifter, kunde kommissionen inte göra en detaljerad jämförelse per produkttyp. Av dessa skäl gjordes beräkningen av prisunderskridandet på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga priset på kinesisk export som omfattades av åtgärder och unionsindustrins genomsnittliga priser under översynsperioden. Efter justering för den normala tullsatsen på 4 % fastställdes en underskridandemarginal på 22,7 %. I den ursprungliga undersökningen konstaterades en liknande prisunderskridandemarginal på 24,1 %. Eftersom de kinesiska exportörerna samarbetade i detta fall, fastställdes dock denna marginal på grundval av en jämförelse mellan jämförbara produkttyper.

               (74)

               Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns ett konsekvent agerande från exportörerna i Kina när det gäller underskridande av unionstillverkarnas priser.

               (75)

               En berörd part hävdade att den icke-dumpade importen borde ha inkluderats i beräkningen av prisunderskridandet.

               (76)

               Kommissionen anser dock att ett sådant inkluderande inte är motiverat. Kommissionen baserar sin åsikt på den tolkning av WTO:s antidumpningsavtal som lämnats av WTO:s tvistlösningsorgan i ärendet avseende nötkött och ris (19), som redan nämnts i skäl 35.

         4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

               (77)

               I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen den dumpade importens inverkan på unionsindustrin på grundval av en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2012 till översynsperiodens slut.

               (78)

               I detta arbete skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. De makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden fastställdes, analyserades och verifierades på grundval av uppgifter från unionsindustrin. De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av de uppgifter som samlats in och verifierats i fråga om de samarbetsvilliga unionstillverkarna. På grund av problem med avstämning av uppgifterna från ett dotterbolag till DuraFiber-koncernen efter dess omorganisation (DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Tyskland), bortsåg man från företagets uppgifter och svar på frågeformuläret vid fastställandet av de mikroekonomiska indikatorerna.

               (79)

               En berörd part hävdade att det faktum att man bortsåg från uppgifterna rörande DuraFiber Tyskland eventuellt hade ändrat skadeindikatorerna på ett genomgripande sätt.

               (80)

               Det bör först och främst noteras att det faktum att man bortsåg från de delvis verifierade uppgifterna från DuraFiber bara delvis påverkade fastställandet av de mikroekonomiska indikatorerna. Analysen av dessa makroekonomiska indikatorer påverkas därför inte. De mikroekonomiska indikatorerna grundades dessutom på uppgifter från de återstående fyra unionstillverkare som stod för omkring 80 % av unionens tillverkning. Därför är de särskilda indikatorerna fortfarande representativa för unionsindustrin. De delvis verifierade uppgifterna från DuraFiber följde generellt sett trenden för de mikroekonomiska indikatorerna för de fyra unionstillverkare vars uppgifter har beaktats.

               (81)

               Mot bakgrund av ovanstående överväganden dras slutsatsen att uteslutandet av DuraFiber Tyskland från analysen av de mikroekonomiska indikatorerna inte ändrade trenden för skadeindikatorerna och motsvarande slutsatser är därför representativa för industrin i sin helhet.

               (82)

               I de följande avsnitten är de makroekonomiska indikatorerna följande: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, lager, försäljningsvolym, marknadsandel och marknadstillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittliga priser per enhet, produktionskostnader, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, förmåga att anskaffa kapital och arbetskraftskostnader.

         Makroekonomiska indikatorer

   a)   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

               (83)

               Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 5

                  Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Tillverkningsvolym (i ton)

                           92 753

                           91 985

                           93 990

                           92 461

                           Tillverkningsvolym (index)

                              100

                              99

                              101

                              100

                           Tillverkningskapacitet (i ton)

                           109 398

                           108 869

                           108 690

                           110 285

                           Tillverkningskapacitet (index)

                              100

                              100

                              99

                              101

                           Kapacitetsutnyttjande (%)

                           85

                           84

                           86

                           84

                              Källa: Svar på frågeformulär.

               (84)

               Under skadeundersökningsperioden förblev tillverkningen, tillverkningskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet stabila.

         b)   Försäljningsvolym och marknadsandel

               (85)

               Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 6

                  Försäljningsvolym och marknadsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Försäljningsvolym i unionen (i ton)

                           67 527

                           69 407

                           68 007

                           65 733

                           Försäljningsvolym i unionen (index)

                              100

                              103

                              101

                              97

                           Marknadsandel (%)

                           34,4

                           33,2

                           30,6

                           30,3

                              Källa: Artikel 14.6 enligt databasen och svar på frågeformulär.

               (86)

               Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 3 % och marknadsandelen minskade med 4,1 procentenheter, från 34,4 % till 30,3 % under skadeundersökningsperioden.

         c)   Tillväxt

               (87)

               Förbrukningen i EU ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden, medan EU-industrins försäljningsvolym minskade med 3 %.

         d)   Sysselsättning och produktivitet

               (88)

               Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 7

                  Sysselsättning och produktivitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Antal anställda

                           941

                           875

                           902

                           911

                           Antal anställda (index)

                              100

                              93

                              96

                              97

                           Produktivitet (enhet/anställd)

                           98,6

                           105,2

                           104,2

                           101,5

                           Produktivitet (enhet/anställd) (index)

                              100

                              107

                              106

                              103

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (89)

               Sysselsättningen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade produktiviteten med 3 %, vilket framgår av tabell 7 i skäl 88.

         e)   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

               (90)

               Den dumpningsmarginal som fastställdes för Kina i den ursprungliga undersökningen låg högt över miniminivån. Undersökningen visade att importen till unionsmarknaden av högstyrkegarn från Kina fortsatte till dumpade priser. Den dumpningsmarginal som fastställts för Kina under översynsperioden låg på en nivå som väl överstiger miniminivån, se skäl 38. Detta sammanföll med en ökning av volymen av den dumpade importen från Kina till sjunkande priser, vilket ledde till ökad marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Som en följd av detta minskade unionsindustrins marknadsandel och försäljningsvolym under samma period. Unionsindustrin lyckades dock minska sina förluster.

         Mikroekonomiska indikatorer

   f)   Priser och faktorer som påverkar priserna

               (91)

               Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 8

                  Genomsnittliga försäljningspriser

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/kg)

                           2,39

                           2,31

                           2,23

                           2,17

                           Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (index)

                              100

                              97

                              93

                              91

                           Tillverkningskostnad per enhet (euro/kg)

                           2,50

                           2,43

                           2,26

                           2,19

                           Tillverkningskostad per enhet (index)

                              100

                              97

                              90

                              87

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (92)

               Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen sjönk med 9 %. Detta kan delvis förklaras av att tillverkningskostnaden per enhet sjönk med 13 %. Priserna sjönk dock mindre än kostnaderna, vilket förklarar den gynnsamma påverkan på unionsindustrins lönsamhet som visas i skäl 98.

         g)   Arbetskraftskostnader

               (93)

               De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 9

                  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

                           39 273

                           41 674

                           39 711

                           39 850

                           Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (index)

                              100

                              106

                              101

                              101

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (94)

               Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd har förblivit stabil under skadeundersökningsperioden. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt behålla sin konkurrenskraft.

         h)   Lager

               (95)

               Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 10

                  Lager

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Utgående lager (i ton)

                           8 050

                           6 872

                           8 244

                           8 387

                           Utgående lager (index)

                              100

                              85

                              102

                              104

                           Utgående lager i procent av tillverkningen (%)

                           8,7

                           7,5

                           8,8

                           9,1

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (96)

               Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lager totalt med 4 %. En betydande del av tillverkningen av högstyrkegarn av polyestrar utgörs av standardprodukter. Unionsindustrin måste därför ha en viss lagerhållning för att snabbt kunna tillgodose kundernas efterfrågan. Det utgående lagret som andel av produktionen förblev relativt stabilt och följde utvecklingen för unionsindustrins produktion.

         i)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

               (97)

               Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för unionstillverkarrna under skadeundersökningsperioden:

                  Tabell 11

                  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

                           – 4,7

                           – 5,3

                           – 1,4

                           – 1,1

                           Kassaflöde (i euro)

                           – 2 993 463

                           – 4 156 375

                           – 4 895 147

                           – 2 111 763

                              Kassaflöde (Index)

                              – 100

                              – 139

                              – 164

                              – 71

                           Investeringar (euro)

                           2 313 235

                           1 284 905

                           3 511 528

                           12 801 375

                           Investeringar (Index)

                              100

                              56

                              152

                              553

                           Räntabilitet (%)

                           – 4,3

                           – 4,2

                           – 2,0

                           – 1,4

                              Källa: Svar på frågeformuläret.

               (98)

               Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Lönsamheten var fortsatt negativ, även om den förbättrades från – 4,7 % till – 1,1 % under skadeundersökningsperioden. Detta är lägre än det vinstmål på 3 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

               (99)

               Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet och det var negativt under skadeundersökningsperioden. Även om indikatorn uppvisade en betydande förbättring på 29 % är nettokassaflödet fortfarande negativt. Detta väcker farhågor beträffande unionsindustrins förmåga att fortsätta med den nödvändiga självfinansieringen av sin verksamhet.

               (100)

               Investeringarna ökade väsentligt under perioden, i första hand för att uppfylla underhållsbehov, med en liten del för modernisering, vilket ledde till liten inverkan på kapacitetsutbyggnaden.

               (101)

               Räntabiliteten är nettovinsten i procent av det bokförda bruttovärdet av investeringarna. Denna indikator ökade från – 4,3 % till – 1,4 % under skadeundersökningsperioden till följd av den ökade lönsamheten och stagnerande investeringar under skadeundersökningsperioden.

               (102)

               Med hänsyn till den negativa lönsamheten och det negativa kassaflödet var företagets kapitalanskaffningsförmåga fortsättningsvis mycket begränsad.

         j)   Slutsats om skada

               (103)

               Under skadeundersökningsperioden uppvisade de flesta skadeindikatorer för unionsindustrin en negativ trend. Dess marknadsandel minskade med 4,1 procentenheter från 34,4 % till 30,3 % medan försäljningsvolym och försäljningspris per enhet i EU sjönk med 3 % respektive 9 %. Under samma period minskade sysselsättningen med 3 %, exportförsäljningsvolymen till icke-närstående företag minskade med 28 %, och motsvarande exportförsäljningspris per enhet minskade med 17 %. Produktiviteten steg med 2,9 %.

               (104)

               Trots dessa trender har lönsamheten förbättrats från – 4,7 % till – 1,1 % under skadeundersökningsperioden. Även om detta är en betydande förbättring jämfört med unionsindustrins lönsamhet (– 13,3 %) under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (1 juli 2008–30 juni 2009), är lönsamheten fortfarande negativ. Denna förlustbringande situation för unionsindustrin ledde till en ihållande negativ räntabilitet. Däremot har kassaflödet förbättrats.

               (105)

               I den ursprungliga undersökningen drogs slutsatsen att den marknadsandel på 18,8 % av den kinesiska importen som konstaterats vara dumpad och underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 24,1 % räckte för att vålla väsentlig skada för unionsindustrin. En liknande situation fastställdes under översynsperioden. Dumpad import från Kina utgjorde 26,5 % av marknadsandelen och underskred unionsindustrins försäljningspris med 18,6 % så som förklaras i skäl 110.

               (106)

               En berörd part hävdade att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada, eftersom produktion, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande låg kvar på stabil nivå. Utvecklingen av andra indikatorer som försäljningsvolym och marknadsandel anses vara hämmad av den felaktiga definitionen av förbrukning, vilket hävdas i skäl 66.

               (107)

               Påståendet om ett felaktigt fastställande av förbrukningen tillbakavisades i skäl 67. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen kan varken en enskild eller flera av dessa skadefaktorer nödvändigtvis vara avgörande. Det faktum att vissa faktorer förblev stabila ändrar därför inte slutsatserna om skada.

               (108)

               På grundval av ovanstående skäl dras slutsatsen att unionsindustrin fortfarande lider väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

         5.   Orsakssamband

               (109)

               Mot bakgrund av slutsatserna ovan om väsentlig skada, undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina hade vållat unionsindustrin väsentlig skada. Kommissionen undersökte även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin.

         5.1   Verkningar av den dumpade importen

               (110)

               Unionsindustrin befinner sig i en situation av skör delvis återhämtning och trots gällande åtgärder fortsätter den kinesiska dumpade importen att vålla väsentlig skada. Även med hänsyn till den kombinerade effekten av kostnaderna efter import på 2,7 % som bekräftats av samarbetsvilliga icke-närstående importörer, den konventionella tullsatsen på 4 % och de antidumpningstullar som betalats under undersökningsperioden, konstaterades de genomsnittliga priserna på den kinesiska dumpade importen alltjämt avsevärt underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med 18,6 %. Importen har fortsatt öka under de senaste åren, vilket påverkat marknaden negativt genom att pressa priserna och bidra till att unionsindustrins marknadsandel minskade. Denna fortsatta press på unionsmarknaden gjorde det omöjligt för unionsindustrin att helt och hållet dra nytta av sänkta råvarukostnader.

               (111)

               En berörd part hävdade att det saknades samband mellan de kinesiska priserna och unionsindustrins tillstånd.

               (112)

               Den analysen var dock baserad på tendenser som fastställts för perioden 2011–2015 vilken skiljer sig från skadeundersökningsperioden för den aktuella undersökningen som löper från 2012 till och med översynsperioden (som löper ut i september 2015). Denna analys kunde därför inte beaktas. Under alla omständigheter bör det noteras att de dumpade kinesiska importpriserna generellt sett sjunkit under skadeundersökningsperioden och att de underskred unionsindustrins priser. Det faktum att de kinesiska exportpriserna steg under vissa år (översynsperioden) och unionsindustrins situation inte försämrades, påverkar inte giltigheten hos denna observation. Påståendet avvisas därför.

         5.2   Verkningar av andra faktorer

               (113)

               Enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen konstaterades den företagsinterna produktionen vara insignifikant. Bara cirka 15 % av unionsindustrins produktion används företagsinternt. I allmänhet leder en högre produktionsvolym till stordriftsfördelar som gynnar den berörda tillverkaren. Endast en liten del av unionsindustrin är vertikalt integrerad och den företagsinterna produktionen används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter i ett senare led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i ett senare led i förädlingskedjan. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att unionsindustrins företagsinterna produktion inte påverkade unionsindustrins ekonomiska situation negativt.

               (114)

               De länder som står för den största exporten till unionen är Sydkorea, Taiwan, Schweiz, Vitryssland och Turkiet. Den totala importen av den berörda produkten från tredjeländer, inklusive import från Kina som inte omfattas av åtgärderna, ökade med 11 % (från 84 467 till 93 973 ton) under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar 43,3 % av förbrukningen i unionen. Under samma period sjönk det genomsnittliga importpriset per enhet stadigt från 2,19 till 2,09 euro per kilo, dvs. en minskning med 4 %. I fråga om de flesta andra exportörer till unionsmarknaden i tredjeländer finns en trend med sjunkande importpriser (Sydkorea – 7 %, Schweiz – 15 %, Vitryssland – 13 % och Turkiet – 6 %). Samtidigt sjönk importpriserna per enhet när det gäller den import från Kina som inte omfattas av åtgärder bara med 3 %.

                  Tabell 12

                  Import från tredjeländer

                           Land

                           2012

                           2013

                           2014

                           Översynsperioden

                           Kina (import som inte omfattas av åtgärder)

                           Volym (ton)

                           29 109

                           33 865

                           36 977

                           39 742

                              Index

                              100

                              116

                              127

                              137

                           Marknadsandel (%)

                           14,8

                           16,2

                           16,6

                           18,3

                           Genomsnittligt pris (euro/kg)

                           1,75

                           1,72

                           1,69

                           1,69

                              Index

                              100

                              99

                              97

                              97

                           Sydkorea

                           Volym (ton)

                           27 948

                           31 145

                           33 048

                           32 545

                              Index

                              100

                              111

                              118

                              116

                           Marknadsandel (%)

                           14,2

                           14,9

                           14,9

                           15,0

                           Genomsnittligt pris (euro/kg)

                           2,15

                           2,13

                           2,03

                           2,01

                              Index

                              100

                              99

                              95

                              93

                           Taiwan

                           Volym (ton)

                           10 153

                           9 599

                           9 251

                           8 364

                              Index

                              100

                              95

                              91

                              82

                           Marknadsandel (%)

                           5,2

                           4,6

                           4,2

                           3,9

                           Genomsnittligt pris (euro/kg)

                           1,78

                           1,91

                           1,85

                           1,90

                              Index

                              100

                              107

                              104

                              107

                           Schweiz

                           Volym (ton)

                           5 610

                           5 263

                           4 895

                           5 190

                              Index

                              100

                              94

                              87

                              93

                           Marknadsandel (%)

                           2,9

                           2,5

                           2,2

                           2,4

                           Genomsnittligt pris (euro/kg)

                           4,30

                           4,09

                           4,01

                           3,66

                              Index

                              100

                              95

                              93

                              85

                           Vitryssland

                           Volym (ton)

                           3 384

                           3 189

                           3 344

                           2 374

                              Index

                              100

                              94

                              99

                              70

                           Marknadsandel (%)

                           1,7

                           1,5

                           1,5

                           1,1

                           Genomsnittligt pris (euro/kg)

                           2,13

                           2,06

                           1,99

                           1,86

                              Index

                              100

                              97

                              93

                              87

                           Turkiet

                           Volym (ton)

                           1 443

                           1 545

                           1 455

                           1 594

                              Index

                              100

                              107

                              101

                              110

                           Marknadsandel (%)

                           0,7

                           0,7

                           0,7

                           0,7

                           Genomsnittligt pris (euro/kg)

                           2,95

                           2,66

                           2,65

                           2,77

                              Index

                              100

                              90

                              90

                              94

                           Totalt från tredjeländer, inklusive import från Kina som inte omfattas av åtgärderna

                           Volym (ton)

                           84 467

                           91 330

                           94 222

                           93 973

                              Index

                              100

                              108

                              112

                              111

                           Marknadsandel (%)

                           43,0

                           43,7

                           42,4

                           43,3

                           Genomsnittligt pris (euro/kg)

                           2,19

                           2,15

                           2,10

                           2,09

                              Index

                              100

                              98

                              96

                              96

                              Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

               (115)

               Som framgår av tabell 12 var marknadsandelen för import från andra länder och de sänkta priserna på import från Kina som inte omfattas av åtgärderna inte så betydande att de kan anses vara orsaken till den skada som vållats unionsindustrin under översynsperioden.

               (116)

               Kommissionen har mottagit synpunkter i fråga om orsakerna till dagens negativa situation för unionsindustrin såsom prisutvecklingen för råvarorna, brist på investeringar och moderniseringar, misskötsel och avsaknad av visioner, föråldrade produktionsmetoder, brist på storskaliga anläggningar samt låg produktkvalitet. Undersökningen visade att unionsindustrins situation inte berodde på dessa skäl. Den visade tvärtom att unionsindustrin fortsatte att fungera effektivt på en mycket konkurrensutsatt marknad och optimerade användningen av befintliga tillgångar utan tunga investeringar i expansion och modernisering och på så vis lyckades man förbättra lönsamheten efter införandet 2010 av slutgiltiga åtgärder. Dessa påståenden avvisades följaktligen.

               (117)

               En berörd part hävdade att unionsindustrins påstådda betydande investeringar påverkade kassaflödet och unionsindustrins vinst och att detta inte borde ha tillskrivits import från Kina och att dessa faktorer borde ha förts upp i en separat analys om faktorer som inte kan tillskrivas skadan.

               (118)

               För det första kan man notera att trots de investeringar som gjordes under översynsperioden förbättrades unionsindustrins kassaflöde, vilket visar att sådana investeringar var motiverade och hade gynnsam inverkan. För det andra kan vinst bara påverkas av de tidsproportionella avskrivningar som hör till de investeringar och de finansiella kostnader som bärs av de företag som finansierar investeringar. Och slutligen, eftersom avskrivningar är avdragsgilla kostnader som inte åtföljs av ett kassautflöde, kan unionsindustrins kassaflöde inte påverkas direkt av kostnaderna utan endast de finansiella kostnaderna skulle ha påverkan.

               (119)

               Vissa parter hävdade också att antingen fanns ingen skada orsakad av dumpad kinesisk import under skadeundersökningsperioden, eller att skadan orsakats av import från andra länder. Eftersom det konstaterades att priserna på den dumpade importen från Kina fortsatte att underskrida unionsindustrins priser och var lägre än priserna på importen från andra länder, avvisades detta påstående.

               (120)

               En berörd part hävdade att kommissionen borde ha förklarat påverkan från andra orsaksfaktorer bättre i sin analys av faktorer som inte kan tillskrivas skadan.

               (121)

               I detta sammanhang bör det påpekas att syftet med en sådan analys är att fastställa huruvida det konstaterade orsakssambandet mellan den dumpade importen och unionsindustrins väsentliga skada skulle ha kunnat brutits av en annan faktor, vilket gör orsakssambandet osannolikt eller till och med omöjligt. Ingen av de faktorer som beaktats uppfyllde de kraven och påståendet avvisas därför.

         5.3   Slutsats om orsakssamband

               (122)

               Även om andra faktorer också kan ha bidragit till skadan ansågs de inte vara tillräckliga för att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

         E.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

               (123)

               Det konstaterades att de kinesiska exportörerna hade betydande outnyttjad produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden, vilket sägs i skäl 50, i förhållande till storleken på den europeiska marknaden.

               (124)

               Under skadeundersökningsperioden ökade den kinesiska exporten till unionen kraftigt med 29 %. Så som sägs i skäl 54 exporterade Kina den berörda produkten till unionsmarknaden i huvudsak till högre priser än till resten av världen. Enligt undersökningen finns inget som tyder på att denna situation kommer att förändras, åtminstone inte på kort sikt. Därför konstaterades att unionsmarknaden är tämligen attraktiv för kinesiska exportörer på grund av möjligheten att exportera stora kvantiteter till högre priser än vid export till resten av världen.

               (125)

               Undersökningen visade att 60 % av den kinesiska importen skedde till dumpade priser och att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra. Den dumpade importen från Kina fortsatte att kraftigt underskrida unionstillverkarnas priser med ungefär samma nivåer som i den ursprungliga undersökningen. Den kinesiska import från Kina som omfattas av åtgärder befanns underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 22,8 %, vilket visar på aggressiv prissättning. Detta kommer sannolikt att orsaka ytterligare sänkta priser och äventyra unionsindustrins bräckliga återhämtning. Det finns således en uppenbar risk att den väsentliga skadan för unionsindustrin kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla.

               (126)

               Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett upphävande av de åtgärder som tillämpas på importen från Kina med all sannolikhet skulle leda till att den väsentliga skadan för unionsindustrin återkommer.

         F.   UNIONENS INTRESSE

               (127)

               I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och användarnas.

               (128)

               Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

               (129)

               Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

         1.   Unionsindustrins intresse

               (130)

               Unionsindustrin förlorade marknadsandelar och led väsentlig skada under hela skadeundersökningsperioden. Den förbättrade dock sin lönsamhet till en nivå som ligger nära noll (men fortfarande var negativ) samtidigt som försäljningen låg kvar på nästan samma nivå. Denna utveckling mot marknadsstabilitet beror med största sannolikhet på gällande åtgärder. Om åtgärderna upphävs, kommer situationen för unionsindustrin med all sannolikhet att försämras ytterligare.

               (131)

               Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina.

         2.   Importörernas och handlarnas intresse

               (132)

               Eftersom 15 icke-närstående importörer besvarade frågeformulären för stickprovsförfarandet i inledningsskedet, beslutades det att tillämpa bestämmelserna om stickprovsförfarande. Tre importörer valdes ut och uppmanades att fylla i ett frågeformulär. I slutänden skickade dock bara en importör in ett besvarat frågeformulär, som kontrollerades.

               (133)

               Undersökningen visade att företaget importerade från endast en kinesisk tillverkare som omfattas av åtgärderna, med vilket det har en långvarig affärsförbindelse. Undersökningen visade att de gällande åtgärdernas verkningar på företaget var obetydliga. Detta bekräftas av det faktum att importören beslutade att inte ändra leverantör trots införandet av de ursprungliga åtgärderna.

         3.   Användarnas intresse

               (134)

               Det var 25 användare som gav sig tillkänna i inledningsskedet och uppmanades att fylla i ett frågeformulär. Dock besvarades frågeformuläret enbart av fyra användare. De besöktes och deras uppgifter kontrollerades. Det är emellertid noterbart att det var betydligt lägre deltagande från användarindustrins sida i denna översyn vid giltighetstidens utgång än när åtgärderna infördes första gången. I den ursprungliga undersökningen samarbetade 33 användare i undersökningen medan endast fyra deltog i översynen vid giltighetstidens utgång. De flesta användare verkar ha lyckats anpassa sig till införandet av åtgärderna med få negativa följder för verksamheten.

               (135)

               För en användare, verksam inom sytrådsbranschen, konstaterade kommissionen att de nuvarande åtgärdernas inverkan på kostnaderna och lönsamheten var obetydlig. För de tre övriga användarna som samtliga importerar högstyrkegarn från Kina och som var aktiva inom bl.a. vävindustrin (bälten, remmar, förankringar osv.), konstaterades att även om de nuvarande åtgärdernas inverkan på deras kostnader var liten, var påverkan på lönsamheten mer uttalad, eftersom dessa företag har mycket små vinstmarginaler. Påverkan från tullar verkade vara begränsad eftersom det fanns många alternativa leverantörer med konkurrenskraftiga priser.

               (136)

               Användare som lämnade synpunkter kommenterade problem det haft med unionstillverkare, t.ex. bristande kapacitet, brist på vissa kvalifikationer och försenade leveranser. Användarna hävdade att de gällande åtgärderna (0 %–9,8 %) jämfört med den normala importtullen på 4 % uppmuntrar deras konkurrenter att på EU-marknaden importera produkter i efterföljande led till lägre priser, eftersom deras konkurrenter inte behöver betala tull på råvaror (den berörda produkten). De anser att denna situation kommer att leda till en ytterligare utlokalisering av verksamhet i efterföljande led till tredjeländer och äventyra framtiden för 4 000 anställda i industrin. Undersökningen visade att bevisen för dessa påståenden och påstådda risker inte kunde stödja att dessa var återkommande och strukturella problem för unionsindustrin.

               (137)

               Det bör först påpekas att samarbetet från användarna i denna undersökning var tämligen begränsat jämfört med samarbetet i den ursprungliga undersökningen (då 33 användare samarbetade), och de ovannämnda problemen är därför sannolikt inte gemensamma för alla användare på EU-marknaden.

               (138)

               I fråga om specifika påståenden från samarbetsvilliga användare visade undersökningen att unionsindustrin fortfarande har tillräckligt med outnyttjad kapacitet (kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden var 84 %) och erbjuder ett brett utbud av produkter och kvaliteter. Dessutom finns det förutom de fem tillverkarna i EU många alternativa leverantörer i andra tredjeländer som erbjuder konkurrenskraftiga priser och ett brett urval produkter, däribland kinesisk import som inte omfattas av antidumpningstullar. De relativt låga antidumpningstullarna och det faktum att en stor del av den kinesiska importen inte omfattas av åtgärder gör det också osannolikt att de gällande åtgärderna skulle vara en avgörande faktor för den påstådda omlokaliseringen av industrierna i efterföljande led. Slutligen var bevisningen i fråga om försenade leveranser mycket svag.

               (139)

               När det gäller unionsindustrins kapacitetsutnyttjande under översynsperioden hävdade en berörd part att ett kapacitetsutnyttjande på 84 % motsvarar nästan full kapacitet och att det alltså inte fanns tillräckligt med outnyttjad kapacitet.

               (140)

               Undersökningen visade att unionsindustrins genomsnittliga avfallsproduktion utgjorde cirka 6 % av den totala produktionen under översynsperioden och motsvarade på så sätt ett teoretiskt högsta kapacitetsutnyttjande på 94 % som är en rimligare uppskattning av fullt kapacitetsutnyttjande än de 84 % som nämndes i påståendet. På grundval av den återstående outnyttjade kapaciteten på minst 10 % avvisades påståendet.

               (141)

               Samma berörda part hävdade att unionstillverkarna och de icke-kinesiska tillverkarna inte kan tillgodose den totala efterfrågan, och storleken på enstaka order från europeiska användarindustrin.

               (142)

               Det bör noteras att om åtgärderna fortsätter så ändras inte de underliggande marknadsvillkoren. Enligt undersökningen hade användarnas krav i fråga om orderstorlekar eller kvalitetskrav inte ändrats i någon större utsträckning. Det är dessutom ett faktum att unionsindustrin inte kan uppfylla marknadens efterfrågan och att import därför är nödvändig. Viktigare är att syftet med antidumpningsåtgärder är att återupprätta lika villkor och rättvisa handelsvillkor mellan alla berörda parter genom att undanröja den väsentliga skada som vållats av den dumpade importen från Kina. Det finns därför ingen anledning för unionsindustrin att på egen hand kunna leverera till unionsmarknaden. I det aktuella fallet sker import från många olika källor, och importen som omfattas av åtgärder fortsatte också trots åtgärderna. En fortsatt tillämpning av åtgärder i deras nuvarande form och på nuvarande nivå hindrar därför användarna från att komma över kinesiska produkter. I detta sammanhang bör bestämmelserna i antidumpningsförordningen följas och alltså bör detta argument avvisas.

               (143)

               Det hävdades också att de europeiska tillverkarna inte har dragit nytta av antidumpningstullarna för att öka sin tillverkningskapacitet eller modernisera sin utrustning, vilket gjort att de inte kunnat bibehålla sin marknadsandel på en växande marknad och gett dem en extremt bekväm situation där de inte ens behövt försöka vara konkurrenskraftiga.

               (144)

               Som sägs ovan bör det först och främst erinras om att syftet med antidumpningsåtgärder är att undanröja skadevållande dumpning, och det finns inget rättsligt krav på att unionsindustrin bör omstruktureras eller moderniseras.

               (145)

               Som redan påpekats i skäl 138 kunde unionsindustrin öka sin försäljning, eftersom det fanns tillräcklig med outnyttjad kapacitet. Dessutom visar den positiva utvecklingen av lönsamheten att unionsindustrins produktionsmetoder fortfarande är konkurrenskraftiga på en marknad som är skyddad från dumpning. Vidare kan inte situationen för unionsindustrin anses vara extremt bekväm, eftersom undersökningen visade att unionsindustrin fortsatte att lida väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i form av förlorade marknadsandelar och förluster. Det är just den bräckliga situationen för unionsindustrin som åtminstone delvis vållats av tidigare dumpning och det fortsatta underskridandet av dess priser som gjorde att unionsindustrin inte kunde investera kraftigt i kapacitetsökning och en mer uttalad modernisering.

               (146)

               Ett annat påstående gäller utlokalisering av industrier i efterföljande led till följd av förekomsten av antidumpningstullar. Påståendet understöddes genom en hänvisning till tidigare inlämnade dokument och en utfrågning där samma påstående gjordes.

               (147)

               Det bör noteras att undersökningen visade att inverkan på lönsamheten för de utvalda användarna har varit begränsad och därför inte kan anses vara en avgörande faktor för att unionens användarindustri utlokaliserats. Dessutom fortsätter åtgärderna på samma nivå som tidigare. I de dokument som bifogats utfrågningen anges heller inga företag som faktiskt utlokaliserat verksamhet.

               (148)

               En importör framhöll ekonomiska svårigheter kopplade till byte av leverantörer av den berörda produkten till följd av lång testfastid och risken för att förlora kunder i händelse av instabil kvalitet och oförutsägbara leveranstider.

               (149)

               I detta sammanhang bör det noteras att åtgärderna varit i kraft under nästan sex år, och att det kan betraktas som tillräckligt med tid för en importör att hitta alternativa leverantörer, även om det behövs tidskrävande tester.

         4.   Slutsats om unionens intresse

               (150)

               På grundval av ovanstående drogs i undersökningen slutsatsen att åtgärdernas inverkan på användarna och importörerna inte är omfattande. Därför saknas påtagliga skäl för att avsluta åtgärderna med utgångspunkt i unionens intresse.

         G.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

               (151)

               Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant.

               (152)

               Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Kina och som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 1105/2010 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

               (153)

               I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som endast gäller företag som beviljats en individuell tullsats, omfattar följande: uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på övriga tillverkare.

               (154)

               Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (20). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

               (155)

               Den här förordningen är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

         HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
   Artikel 1
   1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.
   2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

               Företag

               Tull (i %)

               Taric-tilläggsnummer

               Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

               5,1

               A974

               Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

               0

               A976

               Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

               5,5

               A975

               Företag som förtecknas i bilagan

               5,3

               A977

               Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

               0

               A989

               Oriental Industries (Suzhou) Ltd

               9,8

               A990

               Alla övriga företag

               9,8

               A999

         3.   Den individuella tullsats som anges för det företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den [volym] högstyrkegarn av polyestrar som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för ”Alla övriga företag” tillämpas.
   4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
   Artikel 2
   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

      Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
      Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2017.

            På kommissionens vägnar

         Jean-Claude JUNCKER

            Ordförande

      (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  EUT L 315, 1.12.2010, s. 1.

      (3)  EUT C 77, 5.3.2015, s. 9.

      (4)  EUT C 397, 28.11.2015, s. 10.

      (5)  I den aktuella förordningen fanns all offentligt tillgänglig information i sektorsspecifika rapporter (PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports for 2008 and 2013 – se skälen 42, 47, 52, samt PCI Fibres – Technical Fibres Report, September 2014 and January 2015 – se skäl 58), som utgetts av ett konsultföretag (PCI Wood Mackenzie).

      (6)  Sydkorea samt Kina och Taiwan svarar för mer än 90 % av den sammanlagda importen av högstyrkegarn under översynsperioden. Trots den begränsade importvolym, övervägdes Indien och Japan på grund av den totala produktionsvolymen och den inhemska marknadens storlek.

      (7)  Import, även från Kina, stod för ungefär 71 % av den totala förbrukningen under 2015 (källa: Förenta staternas handelsministerium och den amerikanska internationella handelskommissionen).

      (8)  Se till exempel EUT L 343, 19.12.2008, skäl 43.

      (9)  Se Rapport från överprövningsorganet om Mexiko – Slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris: Klagomål rörande ris (WT/DS295/AB/R), antagen den 20 december 2005, punkterna 300–307.

      (10)  Se sidan 19 i begäran om översyn och ”PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports for 2008 and 2013”.

      (11)  PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports for 2008 (s. 393–410) och 2013 (s. 379–408).

      (12)  Den klagandes uppskattning.

      (13)  Denna siffra avser kalenderåret 2015 eftersom det saknades exakta siffror för översynsperioden.

      (14)  Den kinesiska tullens exportdatabas.

      (15)  Den tillgängliga EU-marknaden har beräknats genom att man endast beaktade den unionsförbrukning som fortfarande kan absorbera kinesiska produkter. Av cirka 217 000 ton av den uppskattade förbrukningen i unionen under översynsperioden täcktes faktiskt redan cirka 98 000 ton av kinesiska produkter (varav 39 741 ton inte omfattades av åtgärderna och 57 464 ton omfattades av dem). Unionens tillgängliga förbrukning uppskattas därför till cirka 119 000 ton.

      (16)  PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports for 2008 (s. 393–410) och 2013 (s. 379–408).

      (17)  PCI Fibres – Technical Fibres Report, januari 2015, s. 1.

      (18)  PCI Fibres – Technical Fibres Report, september 2014, s. 8.

      (19)  Se Rapport från överprövningsorganet om Mexiko – Slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris: Klagomål rörande ris (WT/DS295/AB/R), antagen den 20 december 2005.

      (20)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/ BELGIË.

      BILAGA
      Kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (Taric-tilläggsnummer A977):

                  Företagets namn

                  Ort

                  Heilongjiang Longdi Co., Ltd

                  Harbin

                  Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

                  Wujiang

                  Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

                  Shaoxing

                  Sinopec Shanghai Petrochemical Co. Ltd

                  Shanghai

                  Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

                  Wuxi

                  Zhejiang Kingsway High-Tech Fiber Co. Ltd

                  Haining City