title: Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/802 av den 20 maj 2022 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien

text:
                  23.5.2022

                  SV

                  Europeiska unionens officiella tidning

                  L 143/11

         KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/802
         av den 20 maj 2022
         om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien
         EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
         med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
         med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7,
         efter samråd med medlemsstaterna, och
         av följande skäl:
         1.   FÖRFARANDE

         1.1.   Inledande

                     (1)

                     Den 24 september 2021 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina) och Brasilien (tillsammans kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande).

                     (2)

                     Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 13 augusti 2021 av European Steel Association (Eurofer eller klaganden). Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

                     (3)

                     Klagomålet ingavs på uppdrag av följande unionstillverkare: ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (Frankrike), ArcelorMittal Etxebarri S.A. (Spanien) och ThyssenKrupp Rasselstein GmbH (Tyskland), vilka påstods utgöra 100 % av unionsindustrin. Under undersökningens lopp fick kommissionen kännedom om ytterligare en unionstillverkare av den berörda produkten, nämligen Acciaierie d’Italia. Eftersom klagandena ändå utgjorde [85–95] % av unionsindustrins produktion och försäljning ansågs klagomålet ha ingetts av unionsindustrin i enlighet med artikel 5.4 i grundförordningen.

               1.2.   Berörda parter

                     (4)

                     I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina och Brasilien, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta.

               1.3.   Synpunkter på inledandet av undersökningen

                     (5)

                     De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

                     (6)

                     China Iron and Steel Association (CISA) lämnade synpunkter efter inledandet den 5 november 2021. Dessutom begärde CISA, tillsammans med Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Kina och GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd, att bli hörda av kommissionens avdelningar. De lämnade in sina begäranden inom den utsatta tidsfristen och ett hörande ägde rum den 24 januari 2022.

                     (7)

                     I sin framställan och under hörandet hävdade de bland annat att klagomålet i alltför hög grad byggde på konfidentiella uppgifter, särskilt med hänsyn till de kostnader som den byggde på, och att den icke-konfidentiella versionen därför inte gav en korrekt bild av den bevisning som låg till grund för klagomålet.

                     (8)

                     Kommissionen ansåg att den icke-konfidentiella version av klagomålet som ingick i de ärendehandlingar som berörda parter kunde ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de konfidentiella uppgifterna, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar. Detta påstående avvisades därför.

               1.4.   Stickprov

                     (9)

                     I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

               1.4.1.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

                     (10)

                     I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Med tanke på det begränsade antalet tillverkare i unionen beslutade kommissionen emellertid att skicka ut frågeformulär till alla unionstillverkare som var kända vid den tidpunkten.

                     (11)

                     Följande unionstillverkare ombads att fylla i frågeformuläret för unionstillverkare och delta i undersökningen:

                                 —

                                 ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Frankrike.

                                 —

                                 ArcelorMittal Etxebarri S.A., Spanien.

                                 —

                                 ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Tyskland.

                     (12)

                     Såsom förklarats i skäl 3 fick kommissionen under undersökningens lopp kännedom om en fjärde unionstillverkare. Eftersom de samarbetsvilliga unionstillverkarna stod för [85–95] % av den totala tillverkningen och försäljningen av den undersökta produkten under undersökningsperioden gjorde kommissionen den 16 mars 2022 en notering i ärendehandlingarna för att informera de berörda parterna om att den hade beslutat att begränsa undersökningen till dessa tillverkare i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen och uppmanade parterna att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom.

               1.4.2.   Stickprovsförfarande avseende importörer

                     (13)

                     För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

                     (14)

                     Endast en icke-närstående importör lämnade sådana upplysningar. Ett stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer var därför inte nödvändigt. Den icke-närstående importören beslutade emellertid att inte besvara frågeformuläret. Följaktligen deltog ingen icke-närstående importör i denna undersökning.

               1.4.3.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina och Brasilien

                     (15)

                     För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina och Brasilien att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen och Brasiliens delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra exporterande tillverkare som eventuellt kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

                     (16)

                     När det gäller Kina lämnade fyra exporterande tillverkare in de begärda upplysningarna och gick med på att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av två exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter på urvalet inkom.

                     (17)

                     När det gäller Brasilien lämnade endast en exporterande tillverkare, som står för praktiskt taget all import från Brasilien, in de begärda upplysningarna och gick med på att ingå i stickprovet. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

               1.5.   Enskild undersökning

                     (18)

                     En exporterande tillverkare i Kina (GDH Zhongyue [Zhongshan] Tinplate Industry Co., Ltd) begärde en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen och lämnade in svar på frågeformuläret inom tidsfristen. Kommissionen ansåg att en granskning av denna begäran i undersökningens preliminära skede skulle ha varit orimligt betungande, särskilt eftersom dubbelkontroller skulle anordnas på distans för två länder och eftersom en av de exporterande tillverkarna i urvalet hade flera dotterbolag i Europeiska unionen. Kommissionen kommer att besluta om huruvida enskild undersökning ska medges eller ej i det slutgiltiga skedet av undersökningen.

               1.6.   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

                     (19)

                     Kommissionen sände ett frågeformulär om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen till de kinesiska myndigheterna.

                     (20)

                     I sitt klagomål lämnade klaganden dessutom tillräcklig bevisning för råvarurelaterade snedvridningar i Kina med avseende på den undersökta produkten. Såsom angavs i tillkännagivandet om inledande omfattade undersökningen därför dessa råvarurelaterade snedvridningar för att fastställa om artikel 7.2a och 7.2b i grundförordningen skulle tillämpas med avseende på Kina. Av det skälet skickade kommissionen ytterligare ett frågeformulär i detta avseende till de kinesiska myndigheterna.

                     (21)

                     Kommissionen sände frågeformulär till tre unionstillverkare, klaganden, en icke-närstående importör, kända användare och de tre exporterande tillverkarna i de berörda länderna. Samma frågeformulär gjordes även tillgängliga via internet (3) på dagen för inledandet.

                     (22)

                     På grund av covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess preliminära fastställanden på distans i linje med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (4).

                     (23)

                     Kommissionen utförde dubbelkontroller på distans av följande företag/parter:

                                 a)

                                 Unionstillverkare:

                                             —

                                             ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Frankrike.

                                             —

                                             ArcelorMittal Etxebarri S.A., Spanien.

                                             —

                                             ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Tyskland.

                                 b)

                                 Exporterande tillverkare:
                                 I Kina:

                                             —

                                             Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Kina (Baosteel).

                                             —

                                             Handan Jintai Packing Material Co., Ltd, Kina (Jintai).

                                       I Brasilien:

                                             —

                                             Companhia Siderúrgica Nacional, Brasilien (CSN).

               1.7.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

                     (24)

                     Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2020–30 juni 2021 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

               2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

         2.1.   Berörd produkt

                     (25)

                     Den berörda produkten är valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, överdragna med kromoxider eller med krom och kromoxider, med ursprung i Kina och Brasilien, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7210 50 00 och 7212 50 20 (den berörda produkten).

                     (26)

                     Stål elektrolytiskt överdraget med krom har en mängd olika användningsområden, framför allt som material i konsumentförpackningar och industriförpackningar. Det används i första hand till livsmedelsförpackningar, till exempel i lock m.m. Andra användningsområden omfattar externa delar till hushållsapparater, filmburkar, skyddsmaterial till optiska fiberkablar eller andra elektriska och elektroniska delar.

               2.2.   Likadan produkt

                     (27)

                     Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

                                 —

                                 Den berörda produkten.

                                 —

                                 Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och Brasilien.

                                 —

                                 Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

                     (28)

                     Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

               2.3.   Registrering

                     (29)

                     Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommission registrera import som är föremål för en antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand om inte tillräcklig bevisning enligt artikel 5 föreligger för att kraven enligt artikel 10.4 c eller d inte har uppfyllts.

                     (30)

                     Ett av dessa krav, som anges i artikel 10.4 d i grundförordningen, är att ytterligare en betydande ökning av import äger rum utöver den importnivå som vållat skada under undersökningsperioden. Såsom framgår av tabell 1 minskade importen av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i de berörda länderna med 8 % under de fyra månader som följde efter inledandet jämfört med undersökningsperioden, dvs. mellan den 1 juli 2020 och den 30 juni 2021.

                     (31)

                     Alla siffror visas i ett indexerat format eller som intervall för att skydda de konfidentiella uppgifter som lämnats av de tre unionstillverkarna i urvalet, av vilka två tillhör samma koncern.

                        Tabell 1

                                 Undersökningsperioden

                                 Genomsnitt per månad under undersökningsperioden

                                 Oktober 2021–januari 2022

                                 Oktober 2021–januari 2022, genomsnitt per månad

                                 Import från Brasilien till EU

                                 [13 000 –16 000 ]

                                 [1 200 –1 300 ]

                                 [8 000 –9 000 ]

                                 [2 000 –3 000 ]

                                 Import från Kina till EU

                                 [64 000 –75 000 ]

                                 [5 500 –6 500 ]

                                 [15 000 –18 000 ]

                                 [4 000 –5 000 ]

                                 Import från de berörda länderna till EU

                                 [77 000 –91 000 ]

                                 [6 500 –7 500 ]

                                 [23 000 –27 000 ]

                                 [6 000 –7 000 ]

                                    Källa: Eurostat och Surveillance-databasen.

                     (32)

                     Eftersom det inte fanns något i ärendehandlingarna som tydde på säsongsmässiga variationer i importen av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom, enligt definitionen i skäl 25, ansåg kommissionen att det inte var nödvändigt att även jämföra importnivåerna under perioden från oktober 2021 till januari 2022 med importnivåerna under samma månader året innan. De importuppgifter som lämnades efter inledandet jämfördes med den genomsnittliga importen per månad från de berörda länderna under fyra månader av undersökningsperioden.

                     (33)

                     Av de orsaker som anges i skäl 140 beslutade kommissionen att lägga ihop importen från de berörda länderna för att kunna utföra den analys som beskrivs i skälen ovan. Som tabellen ovan visar uppvisade den sammanlagda importen från de berörda länderna inte någon ytterligare betydande ökning efter undersökningsperioden.

                     (34)

                     Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att kraven för registrering enligt artikel 14.5a i grundförordningen inte var uppfyllda.

               3.   DUMPNING

         3.1.   Kina

         3.1.1.   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

                     (35)

                     Eftersom det fanns bevisning vid inledandet av undersökningen som visade att det förelåg betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen vad gäller Kina, ansåg kommissionen det vara lämpligt att inleda en undersökning med beaktande av artikel 2.6a i grundförordningen.

                     (36)

                     För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande alla exporterande tillverkare i Kina att lämna uppgifter om de insatsvaror som används för att tillverka stål elektrolytiskt överdraget med krom. Två exporterande tillverkare lämnade in de relevanta uppgifterna.

                     (37)

                     Dessutom skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar från det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Inget svar på frågeformuläret inkom från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades inom den angivna tidsfristen.

                     (38)

                     I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke-snedvridna priser eller referensvärden.

                     (39)

                     Den 12 november 2021 informerade kommissionen de berörda parterna genom en notering i ärendehandlingarna (den första noteringen) om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet. I den noteringen tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, t.ex. råvaror, arbetskraft och energi, som användes vid tillverkningen av stål elektrolytiskt överdraget med krom. På grundval av de kriterier som låg till grund för valet av icke snedvridna priser eller referensvärden angav kommissionen att Brasilien, Colombia, Mexiko, Thailand och Turkiet var möjliga lämpliga representativa länder. Kommissionen mottog synpunkter på den första noteringen från CISA och Baosteel. Dessa synpunkter bekräftade att Brasilien och Turkiet var möjliga lämpliga representativa länder.

                     (40)

                     Den 6 januari 2022 informerade kommissionen de berörda parterna genom en andra notering i ärendehandlingarna (den andra noteringen) om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Brasilien som representativt land. Kommissionen informerade även de berörda parterna om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av lätt tillgänglig information för företaget CSN, den enda kända tillverkaren av stål elektrolytiskt överdraget med krom i Brasilien.

                     (41)

                     Kommissionen mottog synpunkter på den andra noteringen från CISA och Baosteel. De båda parterna delade inte uppfattningen att de brasilianska inhemska priserna på varmvalsat stål och kallvalsat stål kunde väljas som representativa priser, eftersom dessa priser var onormalt höga. Detta påstående behandlas i skäl 91 och 92.

               3.1.2.   Normalvärde

                     (42)

                     Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

                     (43)

                     Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen gäller dock att ”om det […] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden” och ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”.

                     (44)

                     Som förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

               3.1.3.   Förekomst av betydande snedvridningar

                     (45)

                     I den senaste tidens undersökningar av stålsektorn i Kina (5) – eftersom stål är den huvudsakliga produktionsfaktorn för stål elektrolytiskt överdraget med krom – har kommissionen konstaterat betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen drog i denna undersökning slutsatsen att det på grundval av tillgänglig bevisning också var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

                     (46)

                     I dessa undersökningar konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprincipen (6). Kommissionen drog särskilt slutsatsen att inom sektorn för stål, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av den undersökta produkten, äger de kinesiska myndigheterna inte bara fortfarande en stor andel av företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (7), utan de kinesiska myndigheterna kan även påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (8). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som de kinesiska myndigheterna har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga i stället för att fördelas efter marknadskrafterna (9). Kommissionen drog också slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar ordentligt i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar bland annat när insolventa företag hålls flytande samt i fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (10). På samma sätt fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna inom stålsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (11) samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt vad gäller tillgång till kapital för företag i Kina (12).

                     (47)

                     Klagomålet i detta ärende innehöll hänvisningar till rapporten, i synnerhet slutsatserna avseende stålsektorn i allmänhet, det stora antalet statsägda företag i stålsektorn, statens styrning av industrins utveckling (till exempel Kinas beslut att konsolidera stålindustrin senaste 2025), förekomsten av kommunistparticeller i företag som tillverkar stål, och olika dokument om planering och styrning av stålsektorn. I klagomålet angavs även särskilda snedvridningar vad gäller de råvaror som används för att tillverka stål elektrolytiskt överdraget med krom: varmvalsat platt stål, krom, järnmalm och koks. Dessa hänvisningar omfattade, när det gäller varmvalsat platt stål, slutsatserna i en nyligen genomförd antisubventionsundersökning av sektorn (13) och slutsatserna i G20:s ministerrapport från det globala forumet för överkapacitet i stålsektorn. När det gäller krom uppgavs i klagomålet att krom regleras genom den 13:e femårsplanen (2016–2020) för mineralresurser, där ämnet betraktas som ett ”strategiskt” element. I klagomålet förklarades vidare att den katalog över varor som omfattas av exportlicenser som utfärdas av Kinas handelsministerium (MOFOCOM) innehåller ferrokrom, krom i obearbetad form, krom i pulverform, skrot av krom samt annat krom och dess produkter i förteckningen över produkter som omfattas av exportlicenser. Dessutom innehöll klagomålet uppgifter om exporttullar på krom, järnmalm och koks som har en snedvridande effekt på priserna.

                     (48)

                     I den aktuella undersökningen undersökte kommissionen huruvida det var lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i rapporten, som bygger på allmänt tillgängliga källor. Analysen omfattade undersökningen av betydande statliga ingripanden i Kinas ekonomi i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn, inbegripet för den undersökta produkten. Kommissionen kompletterade vidare dessa bevisuppgifter med sin egen undersökning av de olika kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina.

                     (49)

                     Särskilt inom stålsektorn, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av den undersökta produkten, äger de kinesiska myndigheterna fortfarande en stor andel av företagen. Många av de största ståltillverkarna ägs av staten. Till exempel är den exporterande tillverkaren Baosteel, som ingick i urvalet, ett stort kinesiskt statsägt företag som är verksamt inom tillverkning av stål. Företaget ingår i det nyligen konsoliderade China Baowu Steel Group Co. Ltd (tidigare Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel), som till 100 % ägs centralt av statsrådets kommission för tillsyn och förvaltning av statsägda tillgångar (SASAC, Assets Supervision and Administration Commission of the State Council) (14). Baowu innehar för närvarande 62,7 % av aktierna i det andra stora statsägda stålföretaget Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd (”Tisco”), vilket innebär att den centrala kommissionen för tillsyn och förvaltning av statsägda tillgångar (SASAC) är dess kontrollerande aktieägare, som en följd av den vederlagsfria överföringen av 51 % av aktieinnehavet i Tisco av Shanxi Province SASAC till Baowu i augusti 2020 (15). Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag vara nästan jämnt fördelat, men av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största är fyra statsägda (16). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016, satte de kinesiska myndigheterna samma år upp målet att man senast 2025 ska ha koncentrerat 60–70 % av järn- och ståltillverkningen till cirka tio storskaliga företag (17). De kinesiska myndigheterna upprepade sin avsikt i april 2019 när den tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (18). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (19).

                     (50)

                     Många av de största tillverkarna inom stålsektorn nämns dessutom särskilt i ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020”. Till exempel uppger Tisco på sin webbplats att det är en ”järn- och ståljätte” som har ”utvecklats till ett framstående storskaligt järn- och stålkomplex, med verksamhet inom järnmalmsutvinning, järn- och ståltillverkning, förädling, leverans och handel” (20).

                     (51)

                     När det gäller de kinesiska myndigheternas möjligheter att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen visade undersökningen att det finns personliga band mellan tillverkarna av den berörda produkten och kommunistpartiet, till exempel att partimedlemmar sitter i företagsledningen eller styrelsen för de viktigaste tillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom, nämligen Baosteel och Jintai. Förekomsten av personliga band till kommunistpartiet bland medlemmarna av ledningen kunde även fastställas för CISA (företagets verkställande ordförande är även partisekreterare). Som specifikt exempel kan nämnas att Baowus styrelseordförande samtidigt tjänstgör som sekreterare för partikommittén, samtidigt som företagets generaldirektör även är vice sekreterare i partikommittén (21). På liknande sätt innehar Baosteels styrelseordförande posten som partikommitténs sekreterare, medan den verkställande direktören är vice sekreterare för partikommittén (22). Denna utvecklingstrend gäller även privata företag. I Jintai tjänstgör styrelseordföranden samtidigt som ledamot av Hebei-provinsens folkkongress. Med tanke på den allmänna tillämpligheten av lagstiftningen om det kinesiska kommunistpartiets närvaro i företag kan slutsatsen dras att de kinesiska myndigheternas möjligheter att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen är betydande inom stålsektorn i allmänhet och även specifikt för de exporterande tillverkare som omfattas av denna undersökning.

                     (52)

                     Både offentliga och privatägda företag inom sektorn för stål elektrolytiskt överdraget med krom omfattas av politisk övervakning och vägledning. Följande exempel illustrerar den ovan beskrivna tendensen att de kinesiska myndigheterna i allt högre utsträckning ingriper i sektorn för stål elektrolytiskt överdraget med krom. Tillverkarna av den undersökta produkten betonar uttryckligen partibyggande verksamhet på sina webbplatser, har partimedlemmar i företagsledningen och understryker att de är anslutna till kommunistpartiet. Vid undersökningen konstaterades att partibyggande verksamhet förekom i Baosteel. På företagets officiella webbplats uppges att det finns 301 kommittéer till kommunistpartiet och 85 437 partimedlemmar i China Baowu Group (23) (Baosteels holdingbolag). Koncernen uppger även följande angående kommunistpartiets uppbyggande verksamhet i företaget: ”Stärka integreringen av partiets ledarskap med förbättringen av företagets styrning, förbättra det moderna företagssystemet. China Baowu har fullt ut genomfört kraven i ’Synpunkter på stärkandet av partiets ledarskap för att förbättra styrningen av centrala företag’, [...] Det omarbetade och förbättrade systemet för beslutsfattande i viktiga frågor har ytterligare utökat befogenheterna för partikommittén, styrelsen, cheferna och andra ledningsorgan samt de frågor och former av beslutsfattande som godkänns av styrelsen [...]. [...] Baowu följer och genomför en samtidig planering av partibyggande verksamhet och företagsreformer, ett samtidigt inrättande av partiorganisationer och operativa enheter, en samtidig utnämning av personer med ansvar för partiorganisationerna och personal som arbetar med partifrågor” (24). Företaget Baosteel beskriver den partibyggande verksamheten på följande sätt: ”Ta huvudansvaret för att förvalta partiet på ett strikt och heltäckande sätt. Leda företagets ideologiska och politiska arbete, leda den enade frontens arbete, främja en andlig gemenskap, främja en företagskultur och sammanslutningar för personalen som fackföreningar och kommunistiska ungdomsförbundet. Leda uppbyggnaden av en partistyrd och ärlig regering, stödja disciplinkommittéerna för att på ett effektivt sätt fullgöra sina tillsynsskyldigheter” (25).

                     (53)

                     Sektorn för stål elektrolytiskt överdraget med krom omfattas av strategier som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller som på annat sätt påverkar marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen.

                     (54)

                     Stålindustrin, som är den viktigaste komponenten i tillverkningen av stål elektrolytiskt överdraget med krom betraktas som en nyckelindustri av de kinesiska myndigheterna (26). Detta bekräftas i de många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020”. I planen anges att stålindustrin är ”en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten” (27). De viktigaste uppgifter och mål som stakas ut i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (28).

                     (55)

                     I den 13:e femårsplanen för ekonomisk och social utveckling (29) fastslås att företag som tillverkar stålprodukter i det högre marknadssegmentet ska stödjas (30). Planen är även inriktad på att uppnå hållbara och tillförlitliga kvalitetsprodukter genom stöd till företag som använder teknik för ren stålproduktion, precisionsvalsning och kvalitetsförbättring (31).

                     (56)

                     I den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2019 års version) (32), som godkändes genom dekret nr 29 av den 27 augusti 2019 från Kinas nationella utvecklings- och reformkommission, vilket trädde i kraft den 1 januari 2020 (katalogen), förtecknas stål som en främjad industri.

                     (57)

                     De kinesiska myndigheterna vägleder dessutom sektorns utveckling med hjälp av en bred uppsättning politiska verktyg och direktiv, bland annat avseende sammansättning och omstrukturering av marknaden, råvaror, investeringar, kapacitetseliminering, produktsortiment, omlokalisering, uppgradering osv. Genom dessa och andra medel styr och kontrollerar de kinesiska myndigheterna praktiskt taget alla aspekter av stålsektorns utveckling och funktion (33). Det rådande problemet med överkapacitet kan mycket väl vara det tydligaste exemplet på följderna av den kinesiska regeringens politik och de snedvridningar som är resultatet av denna.

                     (58)

                     Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av stål som är den huvudsakliga råvaran vid tillverkningen av stål elektrolytiskt överdraget med krom. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

                     (59)

                     Det har inte framkommit någon bevisning i den aktuella undersökningen som skulle kunna bevisa att diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten i enlighet med artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för stål elektrolytiskt överdraget med krom som avses i skäl 46 inte skulle påverka tillverkarna av den undersökta produkten.

                     (60)

                     Sektorn för stål elektrolytiskt överdraget med krom påverkas även av snedvridna lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, vilket också anges i skäl 46. Dessa snedvridningar påverkar sektorn både direkt (vid tillverkningen av den undersökta produkten eller de viktigaste insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina) (34).

                     (61)

                     Dessutom har det inte lagts fram någon bevisning i den aktuella undersökningen som visar att sektorn för stål elektrolytiskt överdraget med krom inte påverkas av något statligt ingripande i det finansiella systemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, vilket också anges i skäl 46. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer. Undersökningen visade dessutom att båda de exporterande tillverkarna i urvalet hade utestående lån till betydande belopp från kinesiska långivare under undersökningsperioden.

                     (62)

                     Faktum är att undersökningen visade att tillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom får ytterligare stöd av myndigheterna. Till exempel står ett av företagen i urvalet, Jintai, med i förteckningen över Hebei-provinsens högteknologiska företag 2020 (andra gruppen). Detta företag har nummer 4 i förteckningen (35), vilket innebär att det får särskild behandling och särskilt stöd av myndigheterna. I Hebei-provinsens 13:e femårsplan för 2016–2020 ingick dessutom ett antal bestämmelser till stöd för stålsektorn: ”Främja pelarna för utveckling och innovation: [Hebei ska] skapa ett antal innovativa flaggskeppsföretag på industriområdet, [Hebei ska] fokusera på hundra ledande företag och utnyttja deras innovativa drivkraft inom konkurrenskraftiga industrier, stödja deras ansträngningar för att öka insatserna inom forskning och utveckling, […]. [Hebei ska] stödja ledande företag inom industrier som stål, utrustning, byggnadsmaterial, läkemedel, kemikalier, livsmedel”. I den 14:e femårsplanen 2021–2025 (Jintai Packaging ligger i Hebei) fastställs följande: ”Stärka de konkurrenskraftiga industriernas ledande ställning: stålindustrin: […] främja omvandlingen och uppgraderingen av stålfabriker i det centrala stadsområdet. […] stärka det internationella samarbetet för att öka produktionskapaciteten, fokusera på utformningen av Tangshan, Handans industrikluster för högkvalitativt stål”. Hebeis 14:e femårsplan för strategiska och framväxande industrier 2021–2025 omfattar även bestämmelser till stöd för stålsektorn: ”Målmedvetet utveckla avancerade stålmaterial för produkter av hög kvalitet, som stål till grundläggande delar, stål till verktyg och formar, stål med hög prestanda för marin användning, stål till kullager, stål till avancerade rörledningar, metall i pulverform för additiv tillverkning”.

                     (63)

                     Slutligen erinrar kommissionen om att det krävs många andra insatsvaror utöver stål för att tillverka den undersökta produkten. När tillverkarna av den undersökta produkten köper eller ingår avtal om dessa insatsvaror, däribland stål, påverkas de priser som betalas (och vilka registreras som tillverkarnas kostnader) av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av de ovannämnda snedvridningarna. De kan även låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av det planeringssystem som gäller på alla statliga nivåer och i alla sektorer.

                     (64)

                     Följaktligen är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för den undersökta produkten som inte är lämpliga att användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan prisinformationen för alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas på samma sätt av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvaror och så vidare.

                     (65)

                     CISA lämnade ett antal synpunkter på den första noteringen som även fick stöd och godkändes av Baosteel. För det första hävdade CISA att begreppet betydande snedvridningar inte erkänns i artikel 2.2 i WTO:s antidumpningsavtal, som innebär att normalvärdet endast får konstrueras om ingen försäljning äger rum vid normal handel. CISA konstaterade att betydande snedvridningar som gör det möjligt att konstruera normalvärdet inte nämns i denna artikel. För det andra framhöll CISA att ett konstruerat värde måste beräknas i enlighet med artikel 2.2.1.1 i WTO:s antidumpningsavtal och med den tolkning som gjordes av WTO:s överprövningsorgan i tvisten EU – Biodiesel, såväl som den tolkning som gjordes av WTO-panelen i tvisten EU – Cost adjustment Methodologies II (Russia) (DS494), där varken begreppet betydande snedvridningar eller möjligheten att avvisa det exporterande företagets uppgifter omnämns.

                     (66)

                     Kommissionen ansåg att bestämmelsen i artikel 2.6a är helt förenlig med Europeiska unionens skyldigheter inom ramen för WTO och den rättspraxis som CISA hänvisar till. För det första måste WTO-medlemmarna inte använda de exakta begreppen i WTO-avtalen i sin genomförandelagstiftning. Det faktum att begreppet betydande snedvridningar i sig inte förekommer i WTO:s antidumpningsavtal begränsar därför inte unionens användning av begreppet. Dessutom är det kommissionens uppfattning att de bestämmelser i grundförordningen som är allmänt tillämpliga på alla WTO-medlemmar, till exempel artikel 2.5 andra stycket, gör det möjligt att använda uppgifter från ett tredjeland, vederbörligen justerade om en sådan justering är nödvändig och underbyggd, i enlighet med beslutet av WTO:s tvistlösningspanel och överprövningsorgan i tvisten EU – Biodiesel (DS473). Förekomsten av betydande snedvridningar gör att kostnaderna och priserna i exportlandet inte lämpar sig för konstruktion av normalvärdet. Under dessa omständigheter är det enligt artikel 2.6a möjligt att konstruera kostnaderna för tillverkning och försäljning på grundval av icke snedvridna priser eller referensvärden, bland annat i ett lämpligt representativt land på en liknande utvecklingsnivå som exportlandet. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

                     (67)

                     Vad gäller målet EU – Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (DS 494) erinrade kommissionen om att både EU och Ryssland överklagade panelens utslag, vilket inte är slutgiltigt och enligt WTO:s gällande rättspraxis följaktligen inte har rättslig status i WTO-systemet, eftersom det inte har godkänts av tvistlösningsorganet genom ett beslut av WTO-medlemmarna. I alla händelser anges det uttryckligen i panelrapporten för denna tvist att bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen inte faller inom ramen för denna tvist. Därför tillbakavisades påståendet.

                     (68)

                     För det andra hävdade CISA att det inte finns tillräcklig bevisning när det gäller de påstådda betydande snedvridningarna inom den kinesiska industrin för tillverkning av stål elektrolytiskt överdraget med krom. Enligt CISA uppfyllde den Kinarapport som användes av kommissionen inte standarderna för opartisk och objektiv bevisning och bevisning med tillräckligt bevisvärde. Vidare framhöll CISA att Kinarapporten, eftersom den offentliggjordes 2017, inte kunde tillämpas för undersökningsperioden mellan juli 2020 och juni 2021. Slutligen påpekade CISA att Kinarapporten inte avsåg den kinesiska industrin för tillverkning av stål elektrolytiskt överdraget med krom i sig, utan endast den kinesiska stålindustrin i allmänhet.

                     (69)

                     Kommissionen konstaterade att Kinarapporten är ett övergripande dokument som bygger på omfattande objektiv bevisning, däribland rättsakter, förordningar och andra officiella politiska dokument som offentliggörs av de kinesiska myndigheterna, tredjepartsrapporter från internationella organisationer, akademiska studier och artiklar av forskare samt andra tillförlitliga oberoende källor. Rapporten har varit offentligt tillgänglig sedan december 2017, vilket innebär att alla berörda parter har haft gott om möjligheter att motbevisa, komplettera eller lämna synpunkter på rapporten och den bevisning som ligger till grund för den. Varken de kinesiska myndigheterna eller någon annan part har lämnat in argument eller bevisning för att motbevisa de källor som ingår i Kinarapporten. Likaså noterade kommissionen, angående argumentet att rapporten var föråldrad, att de huvudsakliga policydokument och den bevisning som nämns i rapporten, däribland tillämpliga femårsplaner och tillämplig lagstiftning för den undersökta produkten, fortfarande i stor utsträckning var relevanta under undersökningsperioden och att varken den kinesiska handelskammaren för metaller, mineraler och kemikalier (CCCMC) eller andra parter har bevisat att detta inte längre var fallet. Kina började inte offentliggöra nya femårsplaner förrän 2021, och många av dessa planer blev offentliga först under det andra halvåret, dvs. efter undersökningsperioden. Detta bekräftades även genom den utredning i ärendet som utfördes av kommissionen och som sammanfattas ovan.

                     (70)

                     Vad gäller argumentet att Kinarapporten inte innehåller ett särskilt kapitel om stål elektrolytiskt överdraget med krom påpekade kommissionen att förekomsten av betydande snedvridningar som föranleder tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen inte har samband med förekomsten av ett specifikt sektorskapitel om den berörda produkten. I rapporten beskrivs olika typer av övergripande snedvridningar i Kina som förekommer i hela den kinesiska ekonomin och påverkar priser och/eller råvaror samt produktionskostnader för den berörda produkten. Dessutom är rapporten inte den enda beviskällan som kommissionen har använt för sina slutsatser. I detta avsnitt av förordningen diskuteras ytterligare nya bevis för snedvridningar inom stålsektorn, inbegripet tillverkningen av stål elektrolytiskt överdraget med krom, de råvaror som används för att tillverka stål elektrolytiskt överdraget med krom samt de exporterande tillverkare av stål elektrolytiskt överdraget med krom som omfattas av denna undersökning. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

                     (71)

                     För det tredje påpekade CISA att bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a a i grundförordningen bör göras separat för varje exporterande tillverkare. Därför var kommissionen skyldig att analysera situationen för varje kinesisk tillverkare som ingår i urvalet och avgöra huruvida någon av de faktorer som påverkar kostnaderna för produktion och försäljning är snedvridna för var och en. CISA hävdade att ”landsomfattande” eller ”industriomfattande” slutsatser inte borde vara tillåtna och att det åtminstone var nödvändigt att fastställa eventuella snedvridningar för varje tillverkare i urvalet och varje produktionsfaktor som används av dem separat, eftersom ärendet omfattade ett stickprovsförfarande.

                     (72)

                     Kommissionen noterade att den förekomst av betydande snedvridningar som föranledde tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen hade fastställts på landsomfattande nivå. Som framgår av detta avsnitt analyserade kommissionen ändå de exporterande tillverkarnas specifika situation och kom fram till att var och en av tillverkarna i urvalet faktiskt påverkades av dessa betydande snedvridningar. Dessutom föreskrivs i artikel 2.6a i grundförordningen att varje tillverkares inhemska kostnader kan användas om det har fastställts att de inte påverkas av betydande snedvridningar, men detta var inte fallet i den föreliggande undersökningen. Därför avvisades påståendet.

                     (73)

                     I sitt svar på den andra noteringen om produktionsfaktorer upprepade CISA de synpunkter det lämnat till följd av offentliggörandet av den första noteringen om produktionsfaktorer. Dessutom tillade CISA att begreppet betydande snedvridningar inte borde vara förutbestämt vid en undersökning. CISA framhöll att kommissionen inte borde ha inlett förfarandet på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen innan den faktiskt hade fastställt förekomsten av betydande snedvridningar. Enligt CISA borde kommissionen därför inte vidta åtgärder som att sända ut frågeformulär enligt artikel 2.6a och börja leta efter uppgifter för ett normalvärde från alternativa källor förren förekomsten av betydande snedvridningar har fastställts. CISA:s påståenden fick även stöd i form av synpunkter som lämnades av Baosteel som svar på den andra noteringen om produktionsfaktorer.

                     (74)

                     Kommissionen klargjorde att även om fastställandet av den faktiska förekomsten av betydande snedvridningar och den efterföljande användningen av metoden i artikel 2.6a a först sker vid tidpunkten för det preliminära och/eller slutliga utlämnandet av uppgifter och det efterföljande antagandet av den relevanta rättsakten, fastställs i artikel 2.6a e en skyldighet att inhämta de uppgifter som krävs för tillämpningen av denna metod om undersökningen har inletts på denna grund. I detta fall ansåg kommissionen att den bevisning som klaganden lagt fram om betydande snedvridningar var tillräcklig för att inleda undersökningen på denna grund. Detta angavs tydligt i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande, i enlighet med skyldigheten i artikel 2.6a e i grundförordningen. Kommissionen vidtog därför de åtgärder som var nödvändiga för att den skulle kunna tillämpa metoden i artikel 2.6a i grundförordningen om förekomsten av betydande snedvridningar skulle bekräftas under undersökningen. I detta förfarande ingår att skicka ut frågeformulär till såväl de exporterande tillverkarna som de kinesiska myndigheterna och att leta efter möjliga lämpliga representativa länder. Dessutom ålägger artikel 2.6a e andra stycket kommissionen ytterligare en skyldighet att omgående efter inledandet underrätta parterna om de relevanta källor som den avser att använda sig av i detta avseende. Detta utgör den rättsliga grunden för de uppgifter som begärs i frågeformulären angående noteringarna rörande produktionsfaktorer, vilket beskrivs ovan. På grundval av alla dessa faktorer avvisade kommissionen detta påstående.

                     (75)

                     Den tillgängliga bevisningen visade att priserna på eller kostnaderna för den berörda produkten, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från den kinesiska regeringens sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som återspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

               3.1.4.   Representativt land

         3.1.4.1.   Allmänna kommentarer

                     (76)

                     Valet av det representativa landet baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:

                                 —

                                 En nivå av ekonomisk utveckling som var jämförbar med Kinas. För detta ändamål analyserade kommissionen länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (36).

                                 —

                                 Tillverkning av den undersökta produkten i det landet.

                                 —

                                 Tillgång till relevanta lätt tillgängliga uppgifter i det representativa landet.

                                 —

                                 Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

                     (77)

                     Som förklaras i skälen 39–40 utfärdade kommissionen två noteringar till ärendehandlingarna om de källor som använts för att fastställa normalvärdet: I dessa noteringar beskrevs de fakta och bevis som låg till grund för de relevanta kriterierna och de synpunkter som inkommit från de berörda parterna om dessa aspekter och deras relevanta källor. I den andra noteringen om produktionsfaktorer informerade kommissionen berörda parter om sin avsikt att betrakta Brasilien som ett lämpligt representativt land i detta fall, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen bekräftades.

               3.1.4.2.   En nivå av ekonomisk utveckling jämförbar med Kinas

                     (78)

                     I den första noteringen om produktionsfaktorer identifierade kommissionen Brasilien, Colombia, Mexiko, Thailand och Turkiet som länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas enligt Världsbanken, dvs. de klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst där det var känt att den undersökta produkten tillverkas.

                     (79)

                     De synpunkter som togs emot på den första noteringen bekräftade att Brasilien och Turkiet var möjliga lämpliga representativa länder.

               3.1.4.3.   Tillgången till relevanta lätt tillgängliga uppgifter i det representativa landet

                     (80)

                     I den första noteringen kontrollerade kommissionen om nödvändiga uppgifter fanns tillgängliga för de länder som identifierats som länder där den undersökta produkten tillverkades, dvs. Brasilien, Colombia, Mexiko, Thailand och Turkiet, särskilt med avseende på finansiella uppgifter för tillverkare av den berörda produkten.

                     (81)

                     Kommissionen identifierade två företag som föreföll vara tillverkare av den undersökta produkten och som hade gjort en vinst under 2020 (en period som delvis överlappade undersökningsperioden): Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) från Brasilien och Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) från Turkiet. Kommissionen konstaterade att konsoliderade finansiella uppgifter för 2020 fanns enkelt tillgängliga för de två företagen på koncernnivå.

                     (82)

                     I sina synpunkter på den första noteringen påpekade de berörda parterna att finansiella uppgifter för Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) inte bara fanns tillgängliga på koncernnivå, utan även specifikt för ”ståltillverkningssektorn”. Däremot kunde inga finansiella uppgifter på sektorsnivå hittas för den turkiska tillverkaren av stål elektrolytiskt överdraget med krom, Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir). Följaktligen ansåg kommissionen att de tillgängliga finansiella uppgifterna från Brasilien var de mest relevanta uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.

                     (83)

                     Mot bakgrund av ovanstående underrättade kommissionen genom den andra noteringen berörda parter om att den avsåg att använda Brasilien som lämpligt representativt land och att företaget CSN, i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, skulle användas för att inhämta uppgifter om icke snedvridna priser eller referensvärden för beräkningen av normalvärdet.

                     (84)

                     De berörda parterna uppmanades att lämna synpunkter på lämpligheten av Brasilien som representativt land och av CSN som tillverkare i det representativa landet.

                     (85)

                     Inga synpunkter som motbevisade lämpligheten av Brasilien som representativt land och av CSN som tillverkare i det representativa landet inkom från de berörda parterna.

               3.1.4.4.   Nivå av social trygghet och miljöskydd

                     (86)

                     Eftersom kommissionen hade fastställt att Brasilien var ett lämpligt representativt land på grundval av alla ovanstående faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen.

               3.1.4.5.   Slutsats

                     (87)

                     Mot bakgrund av ovanstående analys uppfyllde Brasilien kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att kunna betraktas som ett lämpligt representativt land.

               3.1.5.   Källor som använts för att fastställa icke snedvridna kostnader

                     (88)

                     I den första noteringen redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder vid tillverkningen av den undersökta produkten, och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter och föreslå allmänt tillgängliga uppgifter om icke-snedvridna värden för var och en av de faktorer som nämns i noteringen.

                     (89)

                     I den andra noteringen informerade kommissionen de berörda parterna att den skulle använda Global Trade Atlas (GTA) för att fastställa de icke-snedvridna kostnaderna för de flesta av produktionsfaktorerna. När det gällde varmvalsat stål och kallvalsat stål var emellertid Kina ursprungsland för mer än 90 % av importen till Brasilien. Kommissionen undersökte saken närmare och noterade att de kvantiteter av dessa produkter som importerades från andra tredjeländer till Brasilien var små och inte skulle vara tillräckligt representativa. Därför sökte kommissionen efter ett annat möjligt referensvärde för priset på dessa råvaror och beslutade preliminärt att använda bedömningarna av det inhemska brasilianska stålpriset i Metal Bulletin (Fastmarkets priser).

                     (90)

                     Dessutom uppgav kommissionen att den skulle använda Internationella arbetsorganisationens (ILO) statistik för att fastställa icke-snedvridna kostnader för arbetskraft (37), priser från företaget EDP Brazil, en av de största elleverantörerna i Brasilien, för att fastställa icke-snedvridna kostnader för elektricitet (38), priser för naturgas som tas ut av Brasiliens största gasleverantör, företaget Comgas, för att fastställa icke-snedvridna kostnader för gas (39) samt priser från företaget Sabesp, som är ansvarigt för vattenförsörjning och uppsamling och rening av avloppsvatten i staten Sao Paulo, för att fastställa icke-snedvridna kostnader för vatten (40).

                     (91)

                     Efter den andra noteringen hävdade CISA att de brasilianska inhemska priserna på platta stålprodukter inte borde användas som referenspris, eftersom de var avsevärt högre än priserna på andra marknader, däribland Europa, Indien och Turkiet. Enligt CISA borde kommissionen i stället antingen använda importpriserna i GTA eller ett internationellt referensvärde som rapporterats i SSB/S&P Platts.

                     (92)

                     Kommissionen upprepar – såsom nämnts i den andra noteringen om produktionsfaktorer (se skäl 89) – att importpriserna i GTA inte kunde användas. Kommissionen noterade även att de priser i Metal Bulletin som användes var likvärdiga med uppgifterna i SBB/S&P Platts (variationen var mindre än 5 %). Mot bakgrund av detta beslutade kommissionen att avvisa CISA:s påstående och bekräfta användningen av det brasilianska inhemska stålpris som rapporterats i Metal Bulletin.

               3.1.6.   Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

         3.1.6.1.   Produktionsfaktorer

                     (93)

                     Med beaktande av alla uppgifter som kommissionen hade tillgång till beslutades att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

                        Tabell 2

                        Produktionsfaktorer för stål elektrolytiskt överdraget med krom

                                 Produktionsfaktor

                                 Gemensam nomenklatur i Mercosur (NCM)

                                 Icke snedvridet värde i kinesiska yuan (CNY)

                                 Måttenhet

                                 Informationskälla

                                 Järnmalmspulver för sintring

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Kromoxid

                                 281910

                                 18,319

                                 kg

                                 GTA

                                 Varmvalsat stål

                                 720827

                                 5,774

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Järnmalmspelletar

                                 26011210

                                 1,209

                                 kg

                                 GTA

                                 Gaskol

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Skrot, biprodukter och härledda produkter av stål

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Kolpulver

                                 270111

                                 0,706

                                 kg

                                 GTA

                                 Ferromolybden

                                 720270

                                 113,684

                                 kg

                                 GTA

                                 Mangan

                                 81110010 , 81110020 , 81110090

                                 13,210

                                 kg

                                 GTA

                                 Koks

                                 27040011 , 27040012

                                 2,027

                                 kg

                                 GTA

                                 Kokskol

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Järnmalmspulver

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 ”Fett” gaskol

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 ”Fett” kol

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Flamkol

                                 270111

                                 0,706

                                 kg

                                 GTA

                                 Blandat stålskrot

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Tungt stålskrot

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Osläckt kalk

                                 252210

                                 0,850

                                 kg

                                 GTA

                                 Stränggjutningsplatta

                                 720719

                                 3,126

                                 kg

                                 GTA

                                 Kallvalsade genomdragsglödgade spolar

                                 720918

                                 6,597

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Varmpressade järnblock

                                 732690 , 73269010 , 73269090

                                 94,693

                                 kg

                                 GTA

                                 Underkorn

                                 27040011 , 27040012 , 27040090

                                 2,030

                                 kg

                                 GTA

                                 Järnmalmspelletar

                                 26011210

                                 1,209

                                 kg

                                 GTA

                                 Styckemalm

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Järnmalmspulver

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Slaggjärn med hög renhetsgrad

                                 261900

                                 0,747

                                 kg

                                 GTA

                                 Skrot av kiselstål

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Block av stansskrot

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Rester

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Extruderade aluminiumprodukter

                                 760429

                                 51,287

                                 kg

                                 GTA

                                 Återvunnet järnpulver

                                 260111

                                 0,961

                                 kg

                                 GTA

                                 Återvunnet glödskal

                                 261900

                                 0,750

                                 kg

                                 GTA

                                 Återvunnen vattengranulerad slagg

                                 261800

                                 0,785

                                 kg

                                 GTA

                                 Återvunnen järnslagg med hög renhetsgrad

                                 261900

                                 0,750

                                 kg

                                 GTA

                                 Återvunnet tungt stålskrot

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Återvunnet blandat stålskrot

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Gas

                                 2,257

                                 m3

                                 Boletim Mensal de Acompanhamento da Industria de Gas Natural (Brasilien)

                                 Elektricitet

                                 5,034

                                 kWh

                                 EDP Brasil

                                 Arbetskraft

                                 51 600
                                 27,112

                                 år
                                 timme

                                 ILO-statistik

               3.1.6.2.   Råvaror

                     (94)

                     För att fastställa det icke snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA till vilket import- och transportkostnader lades. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och från länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (41). Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den drog slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns något som bevisar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha undantagit importen till det representativa landet från Kina och länder som inte är en marknadsekonomi, konstaterade kommissionen att importen av de huvudsakliga råvarorna från tredjeländer förblev representativ.

                     (95)

                     Kommissionen avvek från den metod som beskrivs ovan för ett begränsat antal råvaror.

                     (96)

                     När det gäller järnmalm förlitade kommissionen sig på priserna på export från Brasilien i GTA. Kommissionen noterade att importpriset på järnmalm i GTA var avsevärt lägre än de priser som i allmänhet noteras för järnmalm som används vid ståltillverkning. Därför analyserade kommissionen dessa priser mot de exportpriser som också anges i GTA för Brasilien (som är en av de största järnmalmsproducenterna i världen). Denna analys bekräftade att importpriserna inte låg i linje med de priser som noterats för exporten, vilket antydde att de var onormalt låga för att vara representativa för priserna i Brasilien. Kommissionen jämförde även importpriserna med de priser som betalades av de exporterande tillverkarna i urvalet och de priser som angavs i Metal Bulletin, vilket ledde till samma slutsats. Således konstaterade kommissionen att priserna på importen av järnmalm till Brasilien inte kunde anses vara ett representativt referensvärde.

                     (97)

                     För flera av de kolprodukter som rapporterades av den exporterande tillverkaren i Kina (gaskol, kokskol, fett gaskol, fett kol) ansåg kommissionen, i likhet med sina slutsatser i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/58 (42), att de importpriser till Brasilien som rapporterats i GTA inte var representativa. Faktum är att dessa importpriser låg utanför intervallet för de priser som konstaterats för sådana produkter i olika rapporter om råvarupriser, däribland rapporterna från Bloomberg eller Metal Bulletin, och de priser som betalades av den exporterande tillverkaren i Kina. Kommissionen ansåg att det pris på hårt kokskol av högsta kvalitet som rapporterats av Metal Bulletin var ett lämpligt referenspris. Det motsvarar den typ av metallurgiskt kol som används vid tillverkning av järn och stål. Detta referenspris har även använts i tidigare undersökningar om stålprodukter, däribland de som anges ovan.

                     (98)

                     För många av produktionsfaktorerna utgjorde de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas faktiska kostnader var för sig en försumbar andel av kostnaden för tillverkningen av den undersökta produkten under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att betrakta dessa faktorer, vilka sammanlagt utgjorde mindre än 4 % av tillverkningskostnaden, som förbrukningsvaror i det preliminära skedet.

                     (99)

                     Egenproducerade produktionsfaktorer som endast hade en försumbar betydelse för såväl de exporterande tillverkarnas sammanlagda tillverkningskostnader som på produkttypnivån kategoriserades under förbrukningsvaror. Kommissionen beräknade förbrukningsvarornas procentandel av den totala kostnaden för råvaror och tillämpade denna procentandel på den omräknade kostnaden för råvaror när den använde sig av de fastställda, icke-snedvridna priserna.

               3.1.6.3.   Arbetskraft

                     (100)

                     ILO offentliggör detaljerad information om lönerna inom olika ekonomiska sektorer i Brasilien (43). Kommissionen använde ILO:s statistik om månadslönerna för anställda inom tillverkningssektorn och den genomsnittliga arbetstiden per vecka i Brasilien för 2020. Ytterligare arbetsrelaterade kostnader (44) (sociala avgifter och arbetslöshetsavgifter som betalas av arbetsgivaren) lades till. På denna grund beräknades en timkostnad.

               3.1.6.4.   Elektricitet

                     (101)

                     Priset på elektricitet för företag (industrianvändare) i Brasilien offentliggörs av EDP Brasil för 2020 och 2021. Kommissionen använde uppgifterna om priset på elektricitet i industrin i de motsvarande förbrukningsintervall i CNY/kWh som offentliggjordes mellan juli 2020 och juni 2021.

               3.1.6.5.   Naturgas

                     (102)

                     För att fastställa referensvärdet för gaskostnader använde kommissionen statistik från Brasiliens energiministerium. De priser som användes motsvarade det genomsnittliga enhetspris på gas för industrianvändare som offentliggjorts i energiministeriets månadsrapport. Dessa rapporter omfattade historiska uppgifter från 2018 fram till april 2021. Kommissionen använde genomsnittet för perioden juli 2020 till april 2021.

               3.1.6.6.   Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, vinst och avskrivning

                     (103)

                     Ett värde för tillverkningsomkostnader måste fastställas för att täcka kostnader som inte ingår i de produktionsfaktorerna som anges ovan. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas indirekta tillverkningskostnader uttrycktes som en procentandel av de exporterande tillverkarnas faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna.

                     (104)

                     Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. För att fastställa ett icke-snedvridet och rimligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst använde kommissionen CSN:s finansiella uppgifter för 2020 i 2020 års integrerade rapport från CSN (45).

               3.1.6.7.   Beräkning

                     (105)

                     På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

                     (106)

                     Först fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. Kommissionen tillämpade de icke-snedvridna enhetskostnaderna på den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna. Dessa förbrukningskvoter verifierades genom skrivbordsarbete och dubbelkontroller på distans. Kommissionen multiplicerade förbrukningsfaktorerna med de icke-snedvridna enhetskostnader som noterats i det representativa landet (se tabell 2).

                     (107)

                     Såsom förklaras i skäl 103 lade kommissionen därefter till tillverkningsomkostnader, vilka sammanlagt motsvarade mindre än 10 % av tillverkningskostnaderna, till de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna för att erhålla de icke-snedvridna produktionskostnaderna.

                     (108)

                     På de produktionskostnader som fastställts enligt beskrivningen i föregående skäl tillämpade kommissionen CSN:s försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst enligt vad som anges i skäl 104. Försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader uttryckta som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpade på de icke-snedvridna produktionskostnaderna uppgick till 6,51 %. Vinsten uttryckt som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpad på de icke-snedvridna produktionskostnaderna uppgick till 10,65 %.

                     (109)

                     På denna grund konstruerade kommissionen normalvärdet fritt fabrik per produkttyp i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

               3.1.6.8.   Exportpris

                     (110)

                     En av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, Jintai, exporterade den undersökta produkten direkt till oberoende kunder i unionen. För denna försäljning var exportpriset det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den undersökta produkten när den såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

                     (111)

                     Den andra samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i urvalet, Baosteel, exporterade den undersökta produkten via närstående företag i unionen som agerade som importörer och försäljningsdotterbolag. För denna försäljning konstruerades exportpriset baserat på det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. De justeringar som gjordes gällde alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt förväntad vinst.

               3.1.6.9.   Jämförelse

                     (112)

                     Kommissionen jämförde normalvärdet och den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

                     (113)

                     När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, kreditkostnader och andra faktorer (exportkreditförsäkring).

               3.1.6.10.   Dumpningsmarginaler

                     (114)

                     För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den undersökta produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

                     (115)

                     På denna grundval fastställdes de provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:

                                 Företag

                                 Provisorisk dumpningsmarginal

                                 Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

                                 43,3  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

                                 53,9  %

                     (116)

                     För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet. För samtliga övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen uttryckt som en andel av den totala importen från det berörda landet till unionen under undersökningsperioden, vilken fastställdes på grundval av handelsuppgifter från Comext och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas verifierade svar på frågeformulären.

                     (117)

                     Graden av samarbetsvilja var låg i detta fall, eftersom de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas import endast utgjorde omkring hälften av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På denna grund beslutade kommissionen att det var lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för produkttyper som sålts i representativa kvantiteter av den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i urvalet som hade den högsta dumpningsmarginalen.

                     (118)

                     De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

                                 Företag

                                 Provisorisk dumpningsmarginal

                                 Baoshan Iron & Steel Co. Ltd

                                 43,3  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

                                 53,9  %

                                 Övriga samarbetsvilliga företag

                                 45,1  %

                                 Alla övriga företag

                                 77,9  %

               3.2.   Brasilien

         3.2.1.   Normalvärde

                     (119)

                     Kommissionen undersökte först huruvida CSN:s totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av dess totala exportförsäljning av den undersökta produkten under undersökningsperioden. På denna grund ansågs CSN:s totala försäljning på hemmamarknaden vara representativ.

                     (120)

                     Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes för export till unionen och för vilka företaget hade en representativ försäljning på hemmamarknaden.

                     (121)

                     Kommissionen undersökte sedan huruvida CSN:s försäljning på sin hemmamarknad av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen i fråga till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. För ett litet antal produkttyper som exporterades till unionen under undersökningsperioden konstaterade kommissionen att det antingen inte förekom någon inhemsk försäljning alls eller att den inhemska försäljningen av produkttypen var mindre än 5 % i volym och således inte representativ.

                     (122)

                     Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden, för att avgöra om den skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

                     (123)

                     Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

                                 a)

                                 försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som minst motsvarar den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och

                                 b)

                                 det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

                     (124)

                     I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioden.

                     (125)

                     Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp för endast den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om

                                 a)

                                 volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller

                                 b)

                                 det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

                     (126)

                     Analysen av den inhemska försäljningen visade att 91 % av den totala försäljningen på hemmamarknaden var lönsam och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden.

                     (127)

                     För de produkttyper som inte såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer till tillverkningskostnaden. För de produkttyper som inte såldes alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden till tillverkningskostnaden.

               3.2.2.   Exportpris

                     (128)

                     Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade den undersökta produkten direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes därför, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den undersökta produkten vid försäljning för export till unionen.

               3.2.3.   Jämförelse

                     (129)

                     Kommissionen jämförde normalvärdet och den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

                     (130)

                     När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, packningsutgifter, kreditkostnader och bankavgifter, avdrag och andra faktorer.

               3.2.4.   Dumpningsmarginal

                     (131)

                     För den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den undersökta produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

                     (132)

                     Graden av samarbetsvilja är hög i detta fall, eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export utgjorde nästan 100 % av den totala importen under undersökningsperioden. På denna grund ansåg kommissionen att det var lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare till samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget.

                     (133)

                     De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

                                 Företag

                                 Provisorisk dumpningsmarginal

                                 Companhia Siderúrgica Nacional

                                 66,8  %

                                 Alla övriga företag

                                 66,8  %

               4.   SKADA

         4.1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

                     (134)

                     Den likadana produkten tillverkades av fyra unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

                     (135)

                     Som förklaras i skäl 31 visas alla siffror i ett indexerat format eller som intervall för att garantera konfidentialiteten för de uppgifter som lämnats, eftersom uppgifterna för skadebedömningen i första hand hämtades från de tre unionstillverkarna i urvalet, varav två ingick i samma företagsgrupp.

                     (136)

                     Den totala tillverkningen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till [439 000–513 000] ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, däribland svaret på det makroekonomiska frågeformuläret. Såsom anges i skäl 12 utgjorde de tre samarbetsvilliga unionstillverkarna [85–95] % av unionens totala produktion av den likadana produkten.

               4.2.   Förbrukning i unionen

                     (137)

                     Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins totala försäljning i unionen plus importen från tredjeländer till unionen. Kommissionen fastställde unionsindustrins totala försäljning på grundval av de uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna i urvalet och den information som lämnats av Eurofer om den tillverkare som inte ingick i urvalet. Importvolymen hämtades från Eurostats uppgifter.

                     (138)

                     Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 3

                        Förbrukning i unionen (i ton)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Total förbrukning i unionen

                                 [522 000 –611 000 ]

                                 [508 000 –595 000 ]

                                 [506 000 –593 000 ]

                                 [505 000 –591 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    97

                                    97

                                    97

                                    Källa: Eurostat, Eurofer och kontrollerade svar på frågeformulär.

                     (139)

                     Förbrukningen i unionen minskade med 3 % mellan 2018 och 2019, och låg därefter på en jämn nivå fram till slutet av undersökningsperioden. Efterfrågan på unionens marknad varierade marginellt under skadeundersökningsperioden och var generellt sett stabil.

               4.3.   Import från de berörda länderna

         4.3.1.   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

                     (140)

                     Kommissionen undersökte om importen av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i de berörda länderna borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

                     (141)

                     Den dumpningsmarginal som fastställts i fråga om importen från Kina och Brasilien låg över den minimitröskel som fastställs i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från vart och ett av de berörda länderna var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Marknadsandelarna under undersökningsperioden var [12–13] % respektive [2–3] %.

                     (142)

                     Konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från Kina och Brasilien och mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den likadana produkten var likartade. Framför allt konkurrerade de importerade produkterna med varandra och med stål elektrolytiskt överdraget med krom som tillverkades i unionen, eftersom de såldes genom samma försäljningskanaler och till liknande kundkategorier.

                     (143)

                     Därmed var alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen uppfyllda, och importen från Kina och Brasilien bedömdes sammantaget vid fastställandet av skada.

               4.3.2.   Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

                     (144)

                     Kommissionen har fastställt importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av den andel som denna import utgjorde av den totala förbrukningen i unionen.

                     (145)

                     Importen från de berörda länderna uppvisade följande utveckling:

                        Tabell 4

                        Importvolym (i ton) och marknadsandel (i %)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Importvolym från Kina

                                 [56 000 –66 000 ]

                                 [66 000 –77 000 ]

                                 [80 000 –94 000 ]

                                 [64 000 –75 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    118

                                    143

                                    114

                                 Importvolym från Brasilien

                                 [12 000 –14 000 ]

                                 [3 000 –4 600 ]

                                 [8 000 –10 000 ]

                                 [14 000 –16 000 ]

                                 Index

                                 100

                                 32

                                 70

                                 113

                                 Importvolym från de berörda länderna

                                 [68 000 –80 000 ]

                                 [69 000 –82 000 ]

                                 [88 000 –104 000 ]

                                 [78 000 –91 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    102

                                    129

                                    113

                                 Kinas marknadsandel (i %)

                                 [10 –11 ]

                                 [12,5 –13,5 ]

                                 [15 –16 ]

                                 [12 –13 ]

                                    Index

                                    100

                                    121

                                    147

                                    117

                                 Brasiliens marknadsandel (i %)

                                 [2 –3 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                 [1 –2 ]

                                 [2 –3 ]

                                    Index

                                    100

                                    33

                                    72

                                    117

                                 De berörda ländernas marknadsandel (i %)

                                 [12 –14 ]

                                 [13 –15 ]

                                 [16 –18 ]

                                 [14 –16 ]

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    133

                                    117

                                    Källa: Eurostat.

                     (146)

                     Importvolymen från de berörda länderna ökade med 13 % mellan 2018 och undersökningsperioden och dess marknadsandel ökade med 17 % under samma period. Importvolymen ökade kontinuerligt fram till 2020 och minskade sedan under undersökningsperioden på grund av transport- och logistikproblem i samband med importen från Kina under den andra hälften av undersökningsperioden. Under alla omständigheter var importvolymen från de berörda länderna under undersökningsperioden högre jämfört med både 2018 och 2019.

               4.3.3.   Priser på import från de berörda länderna och prisunderskridande

                     (147)

                     Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och de samarbetsvilliga unionstillverkarna.

                     (148)

                     De vägda genomsnittliga priserna på importen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

                        Tabell 5

                        Importpriser (i euro/ton)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Importpris Kina

                                 771

                                 761

                                 701

                                 721

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    91

                                    93

                                 Importpris Brasilien

                                 701

                                 654

                                 619

                                 690

                                    Index

                                    100

                                    93

                                    88

                                    98

                                 Importpris berörda länder

                                 759

                                 755

                                 693

                                 715

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    91

                                    94

                                    Källa: Eurostat.

                     (149)

                     Det genomsnittliga priset på importen från de berörda länderna minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att priserna på de viktigaste råvarorna (järnmalm och varmvalsade band) ökade under samma period. Importpriserna var lägre än unionsindustrins priser, vilket framgår av tabell 9.

                     (150)

                     Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

                                 1.

                                 det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp som de unionstillverkare som ingår i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, och

                                 2.

                                 motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna i urvalet och den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren till den första oberoende kunden på unionens marknad, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

                     (151)

                     Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna vid behov och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Detta gav en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på mellan 1,9 % och 13,7 % för Kina och 21,8 % för Brasilien.

                     (152)

                     Användaren Eviosys hävdade att priserna på den berörda produkten från Kina inte var direkt jämförbara med unionsindustrins priser på grund av kvalitetsproblem. Ingen bevisning tillhandahölls för att styrka detta påstående. Därför avvisades påståendet preliminärt.

               4.4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

         4.4.1.   Allmänna kommentarer

                     (153)

                     I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

                     (154)

                     Såsom anges i skäl 12 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

                     (155)

                     För fastställandet av skada gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaret på det makroekonomiska frågeformuläret. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingår i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

                     (156)

                     De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

                     (157)

                     De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

               4.4.2.   Makroekonomiska indikatorer

         4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                     (158)

                     Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 6

                        Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Produktionsvolym (i ton)

                                 [480 000 –562 000 ]

                                 [464 000 –544 000 ]

                                 [428 000 –501 000 ]

                                 [439 000 –513 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    97

                                    89

                                    91

                                 Produktionskapacitet (i ton)

                                 [581 000 –680 000 ]

                                 [581 000 –680 000 ]

                                 [581 000 –680 000 ]

                                 [581 000 –680 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Kapacitetsutnyttjande (i %)

                                 [82 –89 ]

                                 [80 –86 ]

                                 [73 –79 ]

                                 [75 –81 ]

                                    Index

                                    100

                                    97

                                    89

                                    91

                                    Källa: Eurofer och unionstillverkarna i urvalet.

                     (159)

                     Unionsindustrins produktionsvolym minskade under skadeundersökningsperioden.

                     (160)

                     Unionsindustrins produktionskapacitet låg på en jämn nivå under skadeundersökningsperioden, men kapacitetsutnyttjandet följde samma negativa trend som produktionen och minskade med 9 % mellan 2018 och undersökningsperioden.

               4.4.2.2.   Försäljningsvolym och marknadsandel

                     (161)

                     Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 7

                        Försäljningsvolym och marknadsandel

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

                                 [336 000 –394 000 ]

                                 [336 000 –394 000 ]

                                 [317 000 –371 000 ]

                                 [337 000 –394 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    94

                                    100

                                 Marknadsandel (i %)

                                 [61 -66 ]

                                 [63 -68 ]

                                 [60 -64 ]

                                 [64 -68 ]

                                    Index

                                    100

                                    103

                                    97

                                    104

                                    Källa: Eurofer och unionstillverkarna i urvalet.

                     (162)

                     Unionsindustrins försäljningsvolym på unionens marknad låg totalt sett på en jämn nivå under skadeundersökningsperioden, med en minskning på 6 % under 2020. Unionsindustrins marknadsandel ökade en aning med 4 % under den perioden.

               4.4.2.3.   Sysselsättning och produktivitet

                     (163)

                     Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 8

                        Sysselsättning och produktivitet

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Antal anställda

                                 [680 –790 ]

                                 [820 –960 ]

                                 [840 –980 ]

                                 [770 –900 ]

                                    Index

                                    100

                                    122

                                    124

                                    113

                                 Produktivitet (i ton/anställd)

                                 [658 –770 ]

                                 [523 –612 ]

                                 [473 –553 ]

                                 [530 –621 ]

                                    Index

                                    100

                                    79

                                    72

                                    81

                                    Källa: Eurofer och unionstillverkarna i urvalet.

                     (164)

                     Samtidigt som antalet anställda ökade med 13 % mellan 2018 och undersökningsperioden minskade produktiviteten med 19 %. Minskningen av produktiviteten berodde främst på den lägre produktionsvolymen under skadeundersökningsperioden. En minskande produktivitet innebär en ökad arbetskraftskostnad per tillverkat ton för stål elektrolytiskt överdraget med krom.

               4.4.2.4.   Tillväxt

                     (165)

                     Såsom förklaras i avsnitten 4.4.2.1–4.4.2.3 minskade unionsindustrins produktionsvolym och kapacitetsutnyttjande med 9 % under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per produktionsenhet och lägre produktivitet. Denna nedgång var större än minskningen av förbrukningen i unionen, vilket framgår av skäl 139.

                     (166)

                     Trots att försäljningsvolymen på unionens marknad låg på en stabil nivå och marknadsandelen ökade med 4 % mellan 2018 och undersökningsperioden försämrades unionsindustrins finansiella resultat. Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3 steg unionsindustrins tillverkningskostnader samtidigt som dess försäljningspriser inte kunde justeras i enlighet därmed.

                     (167)

                     Unionsindustrins tillväxtutsikter har därför försämrats.

               4.4.2.5.   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

                     (168)

                     Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från de berörda länderna.

                     (169)

                     Detta är den första antidumpningsundersökningen som gäller den undersökta produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan av eventuell tidigare dumpning.

               4.4.3.   Mikroekonomiska indikatorer

         4.4.3.1.   Priser och faktorer som påverkar priserna

                     (170)

                     De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 9

                        Försäljningspriser i unionen (i euro/ton)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden

                                 [780 –910 ]

                                 [800 –930 ]

                                 [760 –890 ]

                                 [780 –910 ]

                                    Index

                                    100

                                    102

                                    97

                                    100

                                 Tillverkningskostnad per enhet

                                 [770 –900 ]

                                 [810 –950 ]

                                 [810 –940 ]

                                 [840 –980 ]

                                    Index

                                    100

                                    106

                                    105

                                    109

                                    Källa: Unionstillverkare i urvalet.

                     (171)

                     Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser låg överlag på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med 9 % mellan 2018 och undersökningsperioden. Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden.

                     (172)

                     Unionsindustrins försäljning av den likadana produkten på unionens marknad baserades på ettåriga kundavtal med fasta kvantiteter och priser för det efterföljande året. Även om unionsindustrin endast har en minimal marginal för att höja försäljningspriserna i samband med stigande råvarupriser under det ettåriga avtalets löptid bör den i princip kunna höja sina försäljningspriser under avtalsförhandlingarna för det efterföljande året. I detta fall kunde unionsindustrin emellertid inte göra detta under skadeundersökningsperioden på grund av pristrycket från importen. Detta ledde till att unionsindustrins lönsamhet sjönk, såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.4.

               4.4.3.2.   Arbetskraftskostnader

                     (173)

                     De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 10

                        Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

                                 [71 000 –83 000 ]

                                 [72 000 –85 000 ]

                                 [68 000 –80 000 ]

                                 [71 000 –83 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    102

                                    96

                                    100

                                    Källa: Unionstillverkare i urvalet.

                     (174)

                     Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd i unionsindustrin låg på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, med en liten ökning 2019 och en minskning med 4 % under 2020, främst på grund av produktionsavbrott i samband med covid-19-pandemin. Under undersökningsperioden återgick den genomsnittliga arbetskraftskostnaden till 2018 års nivå.

               4.4.3.3.   Lager

                     (175)

                     Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 11

                        Lagerhållning

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Utgående lager (i ton)

                                 [37 900 –44 400 ]

                                 [41 800 –48 900 ]

                                 [22 700 –26 600 ]

                                 [33 700 –39 500 ]

                                    Index

                                    100

                                    110

                                    60

                                    89

                                 Utgående lager som andel av produktionen (i %)

                                 [7 –9 ]

                                 [9 –11 ]

                                 [5 –7 ]

                                 [7 –9 ]

                                    Index

                                    100

                                    115

                                    68

                                    98

                                    Källa: Unionstillverkare i urvalet.

                     (176)

                     Lagernivåerna steg först med 10 % under 2019, innan de åter sjönk kraftigt under 2020. Totalt sett minskade lagernivåerna med 11 % mellan 2018 och undersökningsperioden. Såsom förklaras i skäl 172 kännetecknas unionsindustrin för stål elektrolytiskt överdraget med krom av ettåriga ramavtal mellan tillverkare och kunder med fasta kvantiteter och priser. Dessa ramavtal genomförs genom inköpsorder i enlighet med kundernas behov. Detta gör att unionsindustrin kan planera sin produktion och lagerhållning. Lagerhållningen är därför inte en viktig indikator för bedömningen av unionsindustrins resultat.

               4.4.3.4.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

                     (177)

                     Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 12

                        Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

                                 [1 –3 ]

                                 [(-1 )–(-3 )]

                                 [(-7 )–(-9 )]

                                 [(-8 )–(-10 )]

                                    Index

                                    100

                                    - 137

                                    - 414

                                    - 505

                                 Kassaflöde (i euro)

                                 [10 000 000 –11 700 000 ]

                                 [1 000 000 –2 000 000 ]

                                 [(-5 400 000 )–(-6 300 000 )]

                                 [(-9 500 000 )– (-11 150 000 )]

                                    Index

                                    100

                                    9

                                    -54

                                    -95

                                 Investeringar (i euro)

                                 [16 820 000 –19 690 000 ]

                                 [22 750 000 –26 630 000 ]

                                 [28 400 000 –33 250 000 ]

                                 [30 000 000 –35 130 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    135

                                    169

                                    178

                                 Räntabilitet (i %)

                                 [1 –2 ]

                                 [(-1 )–(-2 )]

                                 [(-3 )–(-4 )]

                                 [(-4 )–(-5 )]

                                    Index

                                    100

                                    - 137

                                    - 373

                                    - 461

                                    Källa: Unionstillverkare i urvalet.

                     (178)

                     Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning.

                     (179)

                     Unionsindustrins lönsamhet minskade och vände från och med 2019 till en förlust, som ökade ytterligare under undersökningsperioden. Trots att unionsindustrin upprätthöll sina produktionsvolymer för att täcka de höga fasta kostnaderna kunde den inte höja sina försäljningspriser för att täcka den högre tillverkningskostnaden och började därmed att gå med förlust.

                     (180)

                     Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet utvecklades nedåt med en minskning på omkring 200 % under skadeundersökningsperioden och var negativt under undersökningsperioden. Detta gjorde att unionsindustrin hade svårt att själv finansiera sin verksamhet, vilket är ytterligare en indikation på dess försämrade ekonomiska situation.

                     (181)

                     Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Den följde en liknande negativ trend som lönsamheten och nettokassaflödet. Räntabiliteten minskade avsevärt mellan 2018 och undersökningsperioden och blev negativ under undersökningsperioden. Därför kunde unionsindustrin inte skapa tillräckliga vinster för att täcka sina investeringar. Faktum är att unionsindustrin fortlöpande ökade sina investeringar under skadeundersökningsperioden, främst på grund av behovet att uppfylla rättsliga krav, utan att kunna skapa någon avkastning på dessa investeringar. Räntabilitetens negativa utveckling under skadeundersökningsperioden visade även att unionsindustrins övergripande ekonomiska situation hade försämrats i stor utsträckning.

                     (182)

                     Kapitalanskaffningsförmågan bland unionstillverkarna i urvalet påverkades av deras försämrade ekonomiska situation. Den betydande minskningen av lönsamheten och nettokassaflödet väckte allvarliga farhågor kring unionsindustrins likviditetssituation och dess förmåga att anskaffa kapital för att finansiera sin operativa verksamhet och nödvändiga investeringar.

               4.4.4.   Slutsats om skada

                     (183)

                     De ekonomiska indikatorerna på både makronivå och mikronivå försämrades under skadeundersökningsperioden.

                     (184)

                     Unionsindustrins produktionskapacitet låg på en stabil nivå, men kapacitetsutnyttjandet minskade med 9 % mellan 2018 och undersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per ton av stål elektrolytiskt överdraget med krom. Även om unionsindustrins försäljningsvolym i stort sett låg på en stabil nivå, och trots att den kunde öka sin marknadsandel en aning under skadeundersökningsperioden, främst på grund av den minskade importen från övriga tredjeländer (med 21 % uttryckt som marknadsandel), sjönk dess produktionsvolym med 9 % under samma period.

                     (185)

                     Trots att unionsindustrin till stor del kunde behålla sin marknadsställning under skadeundersökningsperioden försämrades dess ekonomiska situation, främst på grund av höjda tillverkningskostnader som inte kunde täckas med en motsvarande höjning av försäljningspriserna.

                     (186)

                     Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser låg på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, trots att den genomsnittliga tillverkningskostnaden steg med 9 % under samma period. Det betydande pristryck som orsakades av den dumpade importen ledde från och med 2019 till en förlust, som sedan ökade ytterligare under undersökningsperioden. Unionsindustrins lönsamhet blev negativ, från [1–3] % under 2018 till [(-8)–(-10)] % under undersökningsperioden, vilket innebär att den minskade med en faktor på sex. Trots att nettoinvesteringarna ökade med 78 % blev räntabiliteten negativ under skadeundersökningsperioden, från [1–2] % under 2018 till (-4)–(-5) % under undersökningsperioden, vilket innebär att den minskade fem gånger. Kassaflödet blev också negativt, vilket påverkade unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Antalet anställda ökade under samma period med 13 %. Samtidigt minskade produktiviteten med 19 %, vilket ledde till en högre arbetskraftskostnad per ton av stål elektrolytiskt överdraget med krom.

                     (187)

                     Såsom framgår av ovanstående försämrades ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet avsevärt under skadeundersökningsperioden. Detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, att göra nödvändiga investeringar och att anskaffa kapital, vilket hindrade dess tillväxt och till och med hotade dess existens.

                     (188)

                     Mot denna bakgrund drog kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

               5.   ORSAKSSAMBAND

                     (189)

                     I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen har kommissionen undersökt om den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen har säkerställt att all skada som eventuellt har vållats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte har tillskrivits den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från övriga tredjeländer, covid-19-pandemin, tillverkningskostnadens utveckling, unionsindustrins exportresultat och effekterna av de ettåriga avtalen.

               5.1.   Verkningar av den dumpade importen

         5.1.1.   Volym och marknadsandel för den dumpade importen från de berörda länderna

                     (190)

                     Kommissionen undersökte utvecklingen av importvolymen från de berörda länderna och dess inverkan på unionsindustrin enligt kravet i artikel 3.2 i grundförordningen.

                     (191)

                     Importkvantiteten från de berörda länderna fortsatte att öka under skadeundersökningsperioden, även om en minskning kunde noteras under undersökningsperioden, främst på grund av störningar i den internationella transportsektorn som påverkade försörjningen av stål elektrolytiskt överdraget med krom under 2021. De sammanlagda importvolymerna från de berörda länderna ökade från [68 000–80 000] ton under 2018 till [78 000–91 000] ton under undersökningsperioden, vilket motsvarade en ökning med 13,5 %.

                     (192)

                     Marknadsandelen för importen från de berörda länderna ökade från 13,1 % under 2018 till 15,4 % under undersökningsperioden, dvs. en ökning med 17,5 %. Följaktligen har det förekommit en betydande ökning av dumpad import i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen.

               5.1.2.   Pris för den dumpade importen från de berörda länderna och priseffekter

                     (193)

                     Det genomsnittliga priset på importen från de berörda länderna minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, trots att priserna på den viktigaste råvaran (järnmalm eller varmvalsade band) ökade under samma period. De genomsnittliga importpriserna var avsevärt lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på unionens marknad (715 euro/ton jämfört med 780–910 euro/ton under undersökningsperioden). Såsom förklaras i skäl 151 underskred importen från de berörda länderna unionsindustrins priser med 1,9–13,7 % för Kina och 21,8 % för Brasilien. Oberoende av prisunderskridandet pressade de stora importvolymerna till låga priser ner unionsindustrins priser, vilka inte kunde täcka produktionskostnaderna och därmed ledde till förlust.

               5.1.3.   Orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skadan för unionsindustrin

                     (194)

                     Den ökade kvantiteten av import från de berörda länderna i kombination med de låga genomsnittliga försäljningspriserna hade en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Unionsindustrin kunde inte höja sina försäljningspriser för att föra över de stigande råvarukostnaderna på kunderna, eftersom den utsattes för orättvis konkurrens på grund av importen av den berörda produkten. Unionsindustrins strategi var att upprätthålla produktionsvolymerna och marknadsandelen för att täcka de höga fasta kostnaderna på bekostnad av lönsamheten. Lågprisimporten från de berörda länderna förhindrade prishöjningar av unionsindustrin, som annars skulle ha ägt rum i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen, och orsakade därmed ett nedåtgående pristryck.

                     (195)

                     Användaren Eviosys hävdade att importen medförde ett mycket begränsat, om ens något, konkurrenstryck på unionsindustrin och hänvisade till kommissionens beslut i ett koncentrationsärende (46). På grundval av samma beslut hävdade användaren och CISA att importen, framför allt från Kina, främst användes till enklare tillämpningar på grund av dess lägre kvalitet och att kunderna i unionen föredrog att anskaffa sina produkter lokalt, eftersom importen medförde längre ledtider och högre transportkostnader, såväl som lägre kvalitetsnivåer.

                     (196)

                     Kommissionens beslut i koncentrationsärenden har andra syften och grundas på andra typer av bedömningar. Under alla omständigheter hade det beslut som användaren hänvisade till en mycket bredare produktdefinition än stål elektrolytiskt överdraget med krom och inbegrep ett antal andra stålprodukter varav vissa redan omfattades av antidumpningstullar. I de delar av beslutet som användaren hänvisade till gjorde kommissionen dessutom en gemensam marknadsanalys av vitplåt och stål elektrolytiskt överdraget med krom. Vidare gällde den importanalys som beskrivs i beslutet en tidigare period än skadeundersökningsperioden. Slutligen tillhandahölls inte någon bevisning som styrkte påståendet angående längre ledtider, lägre kvalitetsnivåer och högre transportkostnader. Kommissionen avvisade följaktligen påståendet preliminärt.

                     (197)

                     Mot bakgrund av ovanstående överväganden fastställde kommissionen preliminärt att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

               5.2.   Verkningar av andra faktorer

         5.2.1.   Import från tredjeländer

                     (198)

                     Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 13

                        Import från tredjeländer

                                 Land

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Förenade kungariket

                                 Volym (i ton)

                                 [67 000 –78 000 ]

                                 [68 000 –78 000 ]

                                 [73 000 –80 000 ]

                                 [60 000 –85 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    102

                                    109

                                    91

                                 Marknadsandel (i %)

                                 [11 –14 ]

                                 [12 –15 ]

                                 [13 –16 ]

                                 [11 –14 ]

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    112

                                    94

                                 Genomsnittligt pris (i euro/ton)

                                 850

                                 854

                                 837

                                 839

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    98

                                    98

                                 Japan

                                 Volym (i ton)

                                 [8 900 –10 500 ]

                                 [11 800 –13 900 ]

                                 [14 400 –17 000 ]

                                 [13 400 –15 800 ]

                                    Index

                                    100

                                    132

                                    161

                                    150

                                 Marknadsandel (i %)

                                 [1 –2 ]

                                 [2 –3 ]

                                 [2,5 –3,5 ]

                                 [2 –3 ]

                                    Index

                                    100

                                    135

                                    166

                                    155

                                 Genomsnittligt pris (i euro/ton)

                                 850

                                 848

                                 777

                                 776

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    91

                                    91

                                 Sydkorea

                                 Volym (i ton)

                                 [11 600 –13 600 ]

                                 [4 300 –5 100 ]

                                 [3 900 –4 500 ]

                                 [4 700 –5 500 ]

                                    Index

                                    100

                                    36

                                    33

                                    40

                                 Marknadsandel (i %)

                                 [2 –3 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                    Index

                                    100

                                    38

                                    34

                                    42

                                 Genomsnittligt pris (i euro/ton)

                                 802

                                 855

                                 771

                                 763

                                    Index

                                    100

                                    107

                                    96

                                    95

                                 Övriga tredjeländer

                                 Volym (i ton)

                                 [29 000 –34 000 ]

                                 [17 000 –20 000 ]

                                 [8 000 –9 000 ]

                                 [11 000 –13 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    59

                                    29

                                    37

                                 Marknadsandel (i %)

                                 [5 –7 ]

                                 [3 –5 ]

                                 [1 –3 ]

                                 [2 –4 ]

                                    Index

                                    100

                                    60

                                    29

                                    38

                                 Genomsnittligt pris (i euro/ton)

                                 869

                                 805

                                 732

                                 812

                                    Index

                                    100

                                    93

                                    84

                                    93

                                 Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna

                                 Volym (i ton)

                                 [117 000 –137 000 ]

                                 [101 000 –119 000 ]

                                 [100 000 –117 000 ]

                                 [90 000 –105 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    87

                                    85

                                    77

                                 Marknadsandel (i %)

                                 [21 –24 ]

                                 [18 –21 ]

                                 [18 –21 ]

                                 [16 –19 ]

                                    Index

                                    100

                                    89

                                    88

                                    79

                                 Genomsnittligt pris (i euro/ton)

                                 850

                                 845

                                 817

                                 822

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    96

                                    97

                                    Källa: Eurostat.

                     (199)

                     Importvolymerna från övriga tredjeländer svarade för en marknadsandel på 22,4 % under 2018 och 17,8 % under undersökningsperioden. Volymen av denna import minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel följde samma trend med en minskning på 21 %. Det genomsnittliga importpriset för denna import minskade en aning under skadeundersökningsperioden med 3 %. Prisnivåerna låg emellertid kvar nära unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris (822 euro/ton jämfört med 780–910 euro/ton under undersökningsperioden) och var betydligt högre än det genomsnittliga importpriset för importen från de berörda länderna (822 euro/ton jämfört med 715 euro/ton under undersökningsperioden). Det enda land från vilket importen till unionen ökade under skadeundersökningsperioden var Japan. Importen från Japan minskade emellertid under undersökningsperioden jämfört med 2020, och dess prisnivåer låg fortfarande betydligt högre än priserna på importen från de berörda länderna.

                     (200)

                     CISA hävdade att importen från Förenade kungariket bröt orsakssambandet mellan importen från Kina och den skada som konstaterats med tanke på de stora kvantiteter som importerades från det landet. Importen från Förenade kungariket skedde emellertid till mycket högre priser än importen från Kina eller Brasilien och minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Kommissionen avvisade därför detta påstående preliminärt.

                     (201)

                     Således drog kommissionen den preliminära slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte hade bidragit till den skada som vållats unionsindustrin.

               5.2.2.   Covid-19-pandemin

                     (202)

                     Användaren Eviosys och CISA hävdade att den kris som orsakats av covid-19-pandemin, vilken ledde till en naturlig ökning av kostnaderna i kombination med en minskad efterfrågan, var orsaken till den bristande överensstämmelsen mellan utvecklingen av kostnader och priser under den perioden. CISA menade även att covid-19-pandemin borde betraktas som en faktor som bröt orsakssambandet.

                     (203)

                     I detta avseende hade covid-19-pandemin verkligen en negativ inverkan på unionsindustrin, särskilt under 2020 då unionsindustrin tillfälligt behövde stänga sina produktionsanläggningar. Därför är det möjligt att covid-19-pandemin kan ha bidragit till den skada som vållats unionsindustrin.

                     (204)

                     Försämringen av unionsindustrins situation hade emellertid börjat redan före pandemin och fortsatte efter att unionsindustrins produktion återupptagits under undersökningsperioden. Faktum är att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades ytterligare under undersökningsperioden. Lönsamheten var (-7)–(-9) % under 2020 och minskade under undersökningsperioden till (-8)–(-10) %. Kassaflödet och räntabiliteten följde samma trend.

                     (205)

                     Kommissionen drog därför den preliminära slutsatsen att covid-19-pandemin inte var tillräcklig för att försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

               5.2.3.   Tillverkningskostnadens utveckling

                     (206)

                     Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 ökade unionsindustrins genomsnittliga produktionskostnad med 9 % mellan 2018 och undersökningsperioden, samtidigt som unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på unionens marknad låg kvar på en jämn nivå.

                     (207)

                     Eviosys och CISA hävdade att ökningen av såväl råvarukostnaderna som transportutgifterna hade bidragit till unionsindustrins försämrade resultat. Eviosys pekade på negativa ”pris/kostnads-effekter” som är kännetecknande för stålindustrin på grund av eftersläpningen mellan ökningen av råvarukostnaderna och höjningen av försäljningspriserna.

                     (208)

                     I detta avseende kunde unionsindustrin inte justera sina försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden, vilket förklaras i skälen 172 och 194. Detta mönster observerades under en lång tid och kunde därför inte enbart förklaras med de ökade råvarukostnaderna. Denna oförmåga att justera försäljningspriserna sammanföll i tid med ökningen av den dumpade importen från de berörda länderna, med betydande nivåer av prisunderskridande, vilket ledde till att unionsindustrins försäljningspriser pressades ner och att lönsamheten försämrades.

                     (209)

                     Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att kostnadsutvecklingen ensam inte kunde ha orsakat den skada som vållats unionsindustrin.

               5.2.4.   Unionsindustrins exportresultat

                     (210)

                     Exportvolymen för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

                        Tabell 14

                        Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Undersökningsperioden

                                 Exportvolym (i ton)

                                 [105 000 –123 000 ]

                                 [110 000 –128 000 ]

                                 [109 000 –127 000 ]

                                 [98 000 –115 000 ]

                                    Index

                                    100

                                    104

                                    103

                                    93

                                 Genomsnittligt pris (i euro/ton)

                                 [750 –880 ]

                                 [760 –890 ]

                                 [710 –840 ]

                                 [720 –840 ]

                                    Index

                                    100

                                    101

                                    95

                                    94

                                    Källa: Eurofer för exportvolymer och genomsnittliga priser från unionstillverkarna i urvalet.

                     (211)

                     Exportförsäljningen till icke-närstående kunder motsvarade 22,5 % av unionsindustrins totala produktion under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade exportvolymerna först med 4 % mellan 2018 och 2019, varefter de minskade under 2020 och återigen under undersökningsperioden. Sammantaget sjönk exportförsäljningen under skadeundersökningsperioden med 7 %.

                     (212)

                     Enligt unionsindustrin motsvarar exportförsäljningen de volymer som inte kunde säljas på unionens marknad. Såsom anges i skäl 194 var unionsindustrin tvungen att hålla produktionsvolymerna och kapacitetsutnyttjandet på en hög och stabil nivå för att täcka de höga fasta kostnaderna.

                     (213)

                     Under undersökningsperioden sålde unionsindustrin mer än 75 % av sin produktion på unionens marknad. Även om det försämrade exportresultatet skulle kunna ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit drog kommissionen den preliminära slutsatsen, med tanke på den stora andelen försäljning i unionen jämfört med exportförsäljningen, att det inte var tillräckligt för att ha försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit.

               5.2.5.   Verkningarna av ettåriga avtal

                     (214)

                     Unionsindustrins försäljning av den likadana produkten på unionens marknad baserades på ettåriga kundavtal med fasta kvantiteter och priser för det efterföljande året. Unionsindustrin har en minimal marginal för att höja försäljningspriserna i samband med ökande råvarupriser under avtalens löptid. I princip borde unionsindustrin kunna höja sina försäljningspriser när den förhandlar om avtalen för det efterföljande året. Såsom förklaras i skäl 208 kunde unionsindustrin emellertid inte höja sina försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden. Detta mönster observerades under en lång tid och kunde därför inte enbart förklaras med de ökande råvarukostnaderna.

                     (215)

                     Eftersläpningen i tid mellan ökningen av råvarukostnaderna och höjningen av försäljningspriserna på grund av de ettåriga avtalen förefaller därför inte ha hindrat unionsindustrin från att anpassa sina försäljningspriser till de ökande tillverkningskostnaderna under skadeundersökningsperioden. Som en följd av detta drog kommissionen den preliminära slutsatsen att fastställandet av försäljningspriserna i ettåriga avtal inte hade försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan.

               5.2.6.   Förbrukning

                     (216)

                     Eviosys och CISA hävdade att minskningen av unionens marknad för stål elektrolytiskt överdraget med krom hade orsakat skada för unionsindustrin.

                     (217)

                     Som anges i skäl 139 minskade förbrukningen i unionen med [17 000–20 000] ton, dvs. 3 %, under skadeundersökningsperioden. Trots det låg unionens försäljningssiffror på en konstant nivå. Det var med andra ord det nedåtgående pristrycket till följd av den dumpade importen till låga priser som vållade unionsindustrin skada snarare än en förlust av volym på grund av minskande förbrukning.

                     (218)

                     Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att minskningen av efterfrågan på marknaden med 3 % inte kunde anses vara en orsak till skada som hade försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan. Följaktligen avvisades påståendena preliminärt.

               5.2.7.   Slutsats beträffande orsakssamband

                     (219)

                     Försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation sammanföll i tid med ökande importvolymer av stål elektrolytiskt överdraget med krom från de berörda länderna; denna import skedde till dumpade priser som till och med minskade under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av avsnitt 5.1.

                     (220)

                     Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. Importen från övriga tredjeländer, covid-19-pandemin, tillverkningskostnadens utveckling, unionsindustrins exportresultat och effekterna av långfristiga avtal hade endast en begränsad inverkan på unionsindustrins negativa utveckling i fråga om produktionsvolymer, försäljningspriser och lönsamhet.

                     (221)

                     På grundval av ovanstående drog kommissionen den preliminära slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, var för sig eller tillsammans, inte var tillräckliga för att försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan.

               6.   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

                     (222)

                     För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen.

                     (223)

                     Klaganden hävdade att det förekom råvarurelaterade snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen. För att göra en bedömning avseende den lämpliga nivån för åtgärderna fastställde kommissionen därför först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit utan några snedvridningar enligt artikel 7.2a i grundförordningen. Därefter undersökte kommissionen om dumpningsmarginalen för den exporterande tillverkaren i urvalet, vars viktigaste råvara befanns vara föremål för snedvridningen, skulle vara högre än dess marginal för målprisunderskridande (se avsnitt 6.2).

               6.1.   Beräkning av marginalen för målprisunderskridande

                     (224)

                     Kommissionen fastställde först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit utan några snedvridningar enligt artikel 7.2a i grundförordningen. I detta fall skulle skadan undanröjas om unionsindustrin hade kunnat täcka sina tillverkningskostnader, inbegripet kostnader till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner som förtecknas i bilaga Ia, och hade kunnat erhålla en skälig vinst (vinstmål).

                     (225)

                     I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före den ökade importen från de undersökta länderna och den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka alla kostnader och investeringar, forskning och utveckling samt innovation. Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %.

                     (226)

                     Som ett första steg fastställde kommissionen en grundläggande vinst som skulle täcka samtliga kostnader under normala konkurrensförhållanden. I detta avseende tog kommissionen hänsyn till den vinst som unionsindustrin hade före ökningen av importen från de berörda länderna, vilken uppgick till [1–3] %. Eftersom denna vinst var lägre än 6 % använde kommissionen preliminärt en vinst på 6 % i enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen.

                     (227)

                     På denna grund beräknades det icke-skadevållande priset till [850–990] euro/ton efter tillämpning av den ovannämnda vinstmarginalen på 6 % på tillverkningskostnaden för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden.

                     (228)

                     Som ett andra steg, i enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen, bedömde kommissionen de framtida kostnader som unionsindustrin kommer att ådra sig till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia till grundförordningen, under den period då åtgärderna tillämpas enligt artikel 11.2. Med den tillgängliga bevisningen som grund fastställde kommissionen preliminärt en ytterligare framtida kostnad på [10–20] euro/ton. Denna ytterligare kostnad adderades till det icke-skadevållande pris som anges i skäl 227.

                     (229)

                     Dessa kostnader bestod av följande delar:

                                 a)

                                 De ytterligare framtida kostnaderna för att säkerställa överensstämmelsen med unionens utsläppshandelssystem, både vad gäller inköpskostnaden för utsläppsrätterna och de indirekta framtida kostnaderna för utsläppshandelssystemet vid inköp av elektricitet.

                     (230)

                     Utsläppshandelssystemet är en av hörnstenarna i unionens politik för att uppfylla miljökraven i Parisavtalet (47) och ett viktigt verktyg för att minska utsläppen av växthusgaser. De ytterligare kostnaderna för inköp av utsläppsrätter beräknades på grundval av ett uppskattat genomsnitt av de ytterligare utsläppsrätter som måste köpas under åtgärdernas livstid. De utsläppsrätter som användes beräknades netto på grundval av gratis utsläppsrätter och kontrollerades, liksom alla produktionskostnader, för att säkerställa att de hänfördes korrekt till den undersökta produkten. Kostnaderna för utsläppsrätterna extrapolerades för att beakta förväntade prisvariationer under åtgärdernas livslängd. Kommissionen fastställde de beräknade priserna på utsläppsrätter med användning av ett utdrag från Bloomberg New Energy Finance av den 10 februari 2022. Det genomsnittliga beräknade priset på utsläppsrätter för denna period är 71,3 euro/ton av producerad koldioxid.

                     (231)

                     För att beräkna de framtida kostnaderna för inköp av elektricitet tog kommissionen hänsyn till den framtida utvecklingen av kostnaderna för utsläpp av koldioxid i samband med förbrukning av elektricitet. Vid beräkningen av de framtida kostnaderna tog kommissionen vederbörlig hänsyn till alla kompensationer som erhålls av unionstillverkarna. För att fastställa de framtida kostnaderna för koldioxid använde kommissionen de beräknade priser i utdraget från Bloomberg New Energy Finance som anges i skäl 231.

                                 b)

                                 Framtida kostnader till följd av investeringar för att minska utsläppen av koldioxid.

                     (232)

                     Unionens politik för att minska utsläppen av koldioxid är också i linje med unionens åtaganden enligt Parisavtalet. För att beräkna de framtida kostnaderna tog kommissionen hänsyn till de ytterligare framtida kostnaderna i samband med avskrivningen av sådana investeringar.

                     (233)

                     På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att tillämpa det ovannämnda vinstmålet på tillverkningskostnaden för unionstillverkarna under undersökningsperioden och lade sedan till justeringarna enligt artikel 7.2d per produkttyp. Kommissionen analyserar fortfarande de uppgifter om investeringar i ärendehandlingarna som kan vara relevanta enligt artiklarna 7.2c och/eller 7.2d i grundförordningen.

                     (234)

                     Kommissionen fastställde därefter målprisunderskridandemarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i de berörda länderna som ingår i urvalet, vilket har fastställts för beräkningarna av prisunderskridande, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som unionstillverkarna i urvalet sålde under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. För andra samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet vad gäller Kina använde kommissionen de vägda genomsnittliga marginalerna för de två exporterande tillverkarna i urvalet.

                                 Land

                                 Företag

                                 Provisorisk dumpningsmarginal

                                 Provisorisk marginal för målprisunderskridande

                                 Kina

                                 Baoshan Iron & Steel Co. Ltd

                                 43,3  %

                                 33,2  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

                                 53,9  %

                                 23,7  %

                                 Övriga samarbetsvilliga företag

                                 45,1  %

                                 31,6  %

                                 Brasilien

                                 Companhia Siderúrgica Nacional

                                 66,8  %

                                 52,0  %

               6.2.   Granskning av den marginal som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin med avseende på Kina

                     (235)

                     På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det var nödvändigt att bedöma huruvida snedvridningar förekommer med avseende på den undersökta produkten i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen, vilket skulle göra en lägre tull än dumpningsmarginalen otillräcklig för att undanröja den skada som vållats av den dumpade importen av den undersökta produkten.

                     (236)

                     Som förklaras i tillkännagivandet om inledande tillhandahöll klaganden tillräckliga bevis för att råvarurelaterade snedvridningar kan förekomma i Kina när det gäller den undersökta produkten. I enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen undersökte kommissionen därför de påstådda snedvridningarna för att bedöma om en tull som var lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan.

                     (237)

                     Enligt bevisningen i klagomålet omfattades varmvalsat platt stål, som utgör en betydande del av tillverkningskostnaden för den undersökta produkten, av ett undantag från återbetalning av moms i Kina.

                     (238)

                     Som meddelades i tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen därför, i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen, verkningarna av de råvarurelaterade snedvridningarna på tillverkningen av stål elektrolytiskt överdraget med krom i Kina.

                     (239)

                     Kommissionen noterade att en av de kinesiska tillverkarna i urvalet, Jintai, köpte varmvalsade ringar eller rullar, medan den andra tillverkaren, Baosteel, inte gjorde några sådana inköp. Kommissionens bedömning var i det inledande skedet inriktad på varmvalsade ringar eller rullar i enlighet med de råvarurelaterade snedvridningar som framfördes i klagomålet, men den fortsatta utredningen kommer även att inbegripa andra möjliga råvarurelaterade snedvridningar enligt artikel 7.2a i grundförordningen.

                     (240)

                     Kommissionen bekräftade att varmvalsade ringar eller rullar utgjorde mer än 17 % av Jintais tillverkningskostnader. Vid denna beräkning användes i det inledande skedet ett icke-snedvridet pris på råvaran som fastställts i Brasilien.

                     (241)

                     Kommissionen undersökte därefter om priset på varmvalsade ringar eller rullar hade snedvridits av någon av de åtgärder som förtecknas i artikel 7.2a i grundförordningen: För detta ändamål använde kommissionen databaserna över exportmoms och återbetalningsbelopp i Kina och det tillhörande tillkännagivandet från Kinas finansministerium och den statliga skatteförvaltningen. Kommissionen fastslog att varmvalsade ringar eller rullar har omfattats av ett undantag från mervärdesskatteåterbetalning åtminstone sedan 2019.

                     (242)

                     Därefter jämförde kommissionen priserna på varmvalsade ringar eller rullar i Kina med priserna på representativa internationella marknader. I det inledande skedet jämförde kommissionen de priser som betalades av företaget Jintai med priserna i Metal Bulletin på varmvalsade ringar eller rullar på olika marknader, inbegripet fritt fabrik i Brasilien, eftersom dessa preliminärt ansågs ligga i nivå med priserna på representativa internationella marknader. På denna grund konstaterade kommissionen att priserna på representativa internationella marknader var [10–30]–[30–50] % högre än i det berörda landet, vilket ansågs vara signifikant.

                     (243)

                     Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att varmvalsade ringar eller rullar var föremål för en betydande snedvridning i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen.

               7.   UNIONENS INTRESSE

         7.1.   Unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

                     (244)

                     I enlighet med artikel 7.2b i grundförordningen undersökte kommissionen om den med säkerhet kunde fastslå att det låg i unionens intresse att fastställa beloppet på preliminära tullar i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen enbart med avseende på Jintai. Fastställandet av unionens intresse baserades på en bedömning av alla uppgifter som var relevanta för denna undersökning, däribland det exporterande landets outnyttjade kapacitet, konkurrensen om råvaror och verkningarna på unionsföretagens leveranskedjor.

               7.1.1.   Outnyttjad kapacitet i exportlandet

                     (245)

                     Klagandena uppskattade Kinas inhemska kapacitet för tillverkning av stål elektrolytiskt överdraget med krom till omkring 990 000 ton och produktionen av stål elektrolytiskt överdraget med krom till omkring 650 000 ton under 2018 (48). Detta innebär ett uppskattat kapacitetsutnyttjande på 66 %. Dessutom var kapacitetsutnyttjandet i genomsnitt [70–90] % för de två exporterande tillverkarna i urvalet. Det är högre än klagandenas uppskattning för hela landet. Även om den genomsnittliga outnyttjade kapaciteten för de två företagen i urvalet (dvs. [10–30] %) hade extrapolerats till det berörda landet skulle Kinas outnyttjade kapacitet uppgå till omkring [100 000–300 000] ton, vilket motsvarar en betydande andel av förbrukningen i unionen under undersökningsperioden.

                     (246)

                     Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina och att denna outnyttjade kapacitet, om den används, kan öka den globala tillgången till den undersökta produkten, pressa ner priserna och därigenom underminera åtgärdernas effektivitet om de inte fastställs till en nivå som motsvarar dumpingen.

               7.1.2.   Konkurrens om råvaror

                     (247)

                     Generellt sett är den globala stålsektorn en sektor med stor överkapacitet, vilket till stor del beror på Kinas industripolitik. Stålprodukter finns allmänt tillgängliga på marknaden både i EU och i Kina.

                     (248)

                     Kommissionen fastslog att priset på varmvalsade ringar eller rullar i Kina var betydligt lägre än priset på varmvalsade ringar eller rullar på representativa internationella marknader (se skäl 242). Detta skapar en konkurrensnackdel för unionsindustrin jämfört med de exporterande tillverkarna i Kina. Kommissionen drog därför slutsatsen att varmvalsade ringar eller rullar visserligen finns tillgängliga för unionsindustrin, men till ett högre pris än för konkurrenterna i Kina. Unionsindustrin har därför en ofördelaktig ställning jämfört med de kinesiska exporterande tillverkarna.

               7.1.3.   Verkningar på unionsföretagens leveranskedjor

                     (249)

                     Som förklaras i skälen 262 och 263 har unionsindustrin tillräcklig kapacitet för att tillgodose hela unionens efterfrågan på den undersökta produkten.

                     (250)

                     Slutligen skulle användarna i unionen kunna anskaffa den undersökta produkten från övriga tredjeländer. Den totala volymen av importen från övriga tredjeländer minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som dess marknadsandel sjönk med 21 %. Framför allt minskade försäljningen från Sydkorea från [11 600–13 600] ton 2018 till [4 700–5 500] ton under undersökningsperioden, dvs. med 60 %. I avsaknad av dumpad import från de berörda länderna skulle importen från övriga tredjeländer öka, eftersom försäljningspriserna på unionens marknad skulle vara mer attraktiva.

                     (251)

                     Användarna skulle därför ha tillräcklig tillgång till stål elektrolytiskt överdraget med krom även om importen från Kina skulle minska på grund av den högre tullen. Följaktligen förväntas inte några snedvridningar av värdekedjorna för användarna i unionen.

               7.1.4.   Slutsats om unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

                     (252)

                     Efter att ha bedömt alla uppgifter som är relevanta för denna undersökning drog kommissionen slutsatsen att det ligger i unionens intresse att fastställa beloppet för provisoriska tullar med avseende på Handan Jintai Packing Material Co., Ltd i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen.

                     (253)

                     Mot bakgrund av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen, i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen, att det låg i unionens intresse att fastställa nivån på den provisoriska tullen på grundval av dumpningsnivån, med förbehåll för de ytterligare överväganden inom ramen för artikel 21 som anges i avsnitt 7.2.

               7.2.   Unionens intresse enligt artikel 21 i grundförordningen

                     (254)

                     Efter att ha bedömt unionens intresse i enlighet med artikel 7.2b i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas.

               7.2.1.   Unionsindustrins intresse

                     (255)

                     Antidumpningsåtgärderna kommer att ha positiva effekter för unionstillverkarna, eftersom de kommer att ge unionsindustrin möjlighet att anpassa sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden. Därmed skulle unionsindustrin kunna återgå till en hållbar situation och göra investeringar i framtiden, framför allt för att uppfylla de miljömässiga och sociala kraven.

                     (256)

                     Utan åtgärder kommer unionsindustrin även i fortsättningen att lida väsentlig skada, samtidigt som en ytterligare försämring av dess ekonomiska situation är att förvänta, i synnerhet när det gäller lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, vilket kan hota hela unionsindustrins bärkraft.

               7.2.2.   Användares, icke-närstående importörers och handlares intresse

                     (257)

                     Stål elektrolytiskt överdraget med krom används främst vid tillverkning av konservburkar och andra livsmedelsförpackningar.

                     (258)

                     Endast en användare, nämligen Eviosys, lämnade in svar på frågeformuläret. Denna användare är den största tillverkaren av livsmedelsförpackningar i unionen och därmed den viktigaste användaren av den undersökta produkten.

                     (259)

                     Dessutom valde ett konsortium av sex handlare och användare, samt två andra användare, att inte lämna in svar på frågeformuläret, utan att i stället ge synpunkter på skadan och unionens intresse, och att motsätta sig antagandet av antidumpningsåtgärder.

                     (260)

                     Användarna och handlarna åberopade följande argument.

                     (261)

                     För det första hävdade de att unionstillverkarna hade svårt att säkerställa tillräckliga kvantiteter av stål elektrolytiskt överdraget med krom, särskilt efter att Tata Steel uteslutits från unionsindustrin på grund av brexit. Vidare hävdade de att unionsindustrin har en tendens att exportera det mesta av sin produktion (omkring 50 %) till tredjeländer och gjorde gällande att exportförsäljning är lönsammare än försäljning i unionen. Införandet av åtgärder mot import från de berörda länderna, vilka står för hälften av den totala importen, skulle därför störa unionsanvändarnas leveranskedja eftersom de nya försörjningskällorna inte alltid är tillförlitliga.

                     (262)

                     Under undersökningsperioden var unionens totala förbrukning av stål elektrolytiskt överdraget med krom [505 000–591 000] ton. Unionsindustrins totala kapacitet uppgick till [581 000–680 000] ton. Unionsindustrins totala produktion var [439 000–513 000] ton och dess exportförsäljning under undersökningsperioden låg på [98 000–115 000] ton, medan importvolymen från de berörda länderna var [78 000–91 000] ton. Dessa siffror visar att unionsindustrin har tillräcklig produktionskapacitet för att täcka hela unionens efterfrågan på stål elektrolytiskt överdraget med krom.

                     (263)

                     Unionsanvändarnas påståenden om att bristen på stål elektrolytiskt överdraget med krom på unionens marknad berodde på otillräcklig kapacitet inom unionsindustrin, eller att hälften av unionens produktion exporterades, verkade därför inte vara välgrundade.

                     (264)

                     För det andra hävdade några användare att införandet av tull skulle öka deras produktionskostnader avsevärt och att de inte kunde överföra sådana prisökningar på sina kunder. De framhöll att priset är en dominerande faktor på marknaden i senare led och att åtgärderna därför skulle få allvarliga verkningar på deras konkurrensställning. Konkurrens från användare i tredjeland som kan anskaffa billigare stål elektrolytiskt överdraget med krom utan antidumpningstullar skulle påverka unionsanvändarna ytterligare. Enligt Eviosys skulle prisökningen på livsmedelsförpackningar dessutom kunna leda till en ytterligare ökning av livsmedelspriserna, vilket framför allt skulle påverka hushåll med lägre inkomst som använder mer konserverade livsmedel.

                     (265)

                     Användare och handlare i unionen anskaffar redan omkring 70 % av sitt behov av stål elektrolytiskt överdraget med krom från unionsindustrin. Importen från de berörda länderna hade en marknadsandel på [14–16] % av unionens marknad under undersökningsperioden, och importen från övriga tredjeländer har ett pris som i stort sett motsvarar unionsindustrins försäljningspriser. Uppgifterna från Eviosys, den enda användaren som lämnade in svar på frågeformuläret, visade att företaget skulle kunna absorbera en möjlig kostnadsökning med tanke på lönsamheten i dess försäljning av produkter med stål elektrolytiskt överdraget med krom och andelen import från de berörda länderna i företagets inköpsportfölj. Därför avvisades detta påstående preliminärt.

                     (266)

                     När det gäller de möjliga effekterna på livsmedelspriserna kunde Eviosys inte styrka sitt påstående att ökningen av priset på stål elektrolytiskt överdraget med krom skulle leda till en ökning av priserna på livsmedelsförpackningar, och i slutändan även på livsmedel, eller att en sådan möjlig ökning skulle motsvara ökningen av priset på stål elektrolytiskt överdraget med krom. Dessutom används stål elektrolytiskt överdraget med krom endast till lock och underdelar på konservburkar, medan vitplåt, som är dyrare, används till burkarnas stomme. Slutligen, såsom förklaras i skäl 265, kommer användaren att kunna absorbera den möjliga kostnadsökningen på grund av åtgärderna. Därför skulle en ökning av priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom ensamma sannolikt inte, eller i mycket begränsad omfattning, påverka priserna på livsmedelsförpackningar. Följaktligen avvisade kommissionen preliminärt detta argument.

                     (267)

                     För det tredje hävdade Eviosys och CISA att unionens marknad för stål elektrolytiskt överdraget med krom kännetecknades av ett duopol där produkturvalet och förhandlingsstyrkan hos användare i senare led skulle hotas av införandet av antidumpningsåtgärder och hänvisade till kommissionens beslut i det koncentrationsärende som nämns i skäl 195.

                     (268)

                     I detta avseende har kommissionens beslut i koncentrationsärenden andra syften, vilket förklaras i skäl 196. Under alla omständigheter hade det beslut som det hänvisades till en mycket bredare produktdefinition än stål elektrolytiskt överdraget med krom och inbegrep ett antal andra stålprodukter, däribland vitplåt, samtidigt som den analys av importen som gjordes i det beslutet gällde en tidigare period än skadeundersökningsperioden. Därför avvisades detta påstående.

                     (269)

                     Slutligen påpekade två andra användare och CISA att de befintliga skyddsåtgärderna för importen av stålprodukter, inbegripet stål elektrolytiskt överdraget med krom, redan gav ett tillräckligt skydd för unionsindustrin och att kvoterna för importen från Kina inte har använts fullt ut. Dessutom hävdade de att priserna på den kinesiska importen under 2020 och 2021 hade legat mycket nära unionstillverkarnas priser efter en höjning på grund av högre transportkostnader och avskaffandet av momsrabatten på 13 % för exporten av stål elektrolytiskt överdraget med krom i Kina.

                     (270)

                     I detta avseende kan skyddsåtgärderna inte skydda mot dumpad import, och det är inte heller deras syfte. Även om importpriserna från Kina steg med 2,8 % under undersökningsperioden jämfört med 2020 var de fortfarande [7,5–20,7] % lägre än unionsindustrins priser på unionens marknad under samma period. De ökade transportkostnader och det avskaffande av momsrabatten på 13 % för exporten av stål elektrolytiskt överdraget med krom i Kina som framhölls av användarna föreföll därför inte ha fått dumpningen att upphöra. Därför avvisades påståendena preliminärt.

                     (271)

                     CISA begärde även att kommissionen skulle titta närmare på utvecklingen efter undersökningsperioden. I detta avseende lämnade CISA den 31 mars 2022 in synpunkter på utvecklingen efter undersökningsperioden och på de möjliga åtgärdernas konsekvenser för EU-industrin i senare led.

                     (272)

                     Synpunkterna togs emot efter den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande och kommer att behandlas i det slutgiltiga skedet.

               7.2.3.   Slutsats om unionens intresse

                     (273)

                     Åtgärderna skulle få positiva verkningar för unionstillverkarna. Risken för möjliga negativa effekter för användare och icke-närstående importörer/handlare, i synnerhet när det gäller försörjningen, skulle mildras av unionsindustrins fria tillgängliga kapacitet och av importen från andra länder. Återställandet av rättvisa konkurrensförhållanden och lika villkor, utan dumpad import, skulle gynna en hälsosam utveckling av den övergripande marknaden och ge unionsindustrin möjlighet att täcka kostnaderna för unionens och medlemsstaternas skyldigheter enligt internationella avtal.

                     (274)

                     Mot denna bakgrund slår kommissionen preliminärt fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i de berörda länderna i detta skede av undersökningen.

               8.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

                     (275)

                     På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband, åtgärdsnivå och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

                     (276)

                     Enligt ovanstående bedömning fastställs provisoriska antidumpningstullar på nivån för skademarginalen för Baoshan Iron & Steel Co., Ltd och Companhia Siderúrgica Nacional, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.

                     (277)

                     När det gäller Handan Jintai Packing Material Co., Ltd undersökte kommissionen om en lägre tull än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan. Efter att ha konstaterat råvarurelaterade snedvridningar med avseende på den berörda produkten i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen, nämligen i form av undantag från återbetalning av mervärdesskatt för varmvalsade ringar eller rullar, drog kommissionen slutsatsen att det skulle ligga i unionens intresse att, såsom föreskrivs i artikel 7.2b i grundförordningen, fastställa tullbeloppet till en nivå som motsvarar dumpningsmarginalen, eftersom en tull som är lägre än dumpningsmarginalen inte skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

                     (278)

                     Den provisoriska tullen för övriga samarbetsvilliga företag i Kina som inte ingick i urvalet baseras på den vägda genomsnittliga skademarginal som fastställts ovan för de två företag i Kina som ingick i urvalet, vilken är lägre än de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna för de två företag i Kina som ingick i urvalet.

                     (279)

                     Med tanke på den låga graden av samarbetsvilja hos tillverkarna i Kina och det faktum att tullsatsen för Jintai baserades på den dumpningsmarginal som konstaterats i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen, baserades nivån på den landsomfattande tullsatsen på de högsta dumpningsmarginaler som konstaterats per produkttyp som sålts i representativa kvantiteter av Jintai. Kommissionen behövde inte beräkna marginalen för målprisunderskridande eller skademarginalen för icke samarbetsvilliga företag eftersom betydande snedvridningar konstaterats enligt artikel 7.2a.

                     (280)

                     Samarbetsviljan i Brasilien var hög, och därför fastställs den övriga tullen på samma nivå som den som tillämpas för Companhia Siderúrgica Nacional.

                     (281)

                     Mer information finns i nedanstående tabell. På grundval av ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser (vilka anges i den sista kolumnen), uttryckta på grundval av ett pris cif vid unionens gräns, före tull, införas:

                                 Land

                                 Företag

                                 Provisorisk dumpningsmarginal

                                 Provisorisk skademarginal

                                 Provisorisk antidumpningstull

                                 Kina

                                 Baoshan Iron & Steel Co. Ltd

                                 43,3  %

                                 33,2  %

                                 33,2  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

                                 53,9  %

                                 53,9  %

                                 53,9  %

                                 Övriga samarbetsvilliga företag

                                 45,1  %

                                 36,7  %

                                 36,7  %

                                 Alla övriga företag

                                 77,9  %

                                 77,9  %

                                 77,9  %

                                 Brasilien

                                 Companhia Siderúrgica Nacional

                                 66,8  %

                                 52,0  %

                                 52,0  %

                                 Alla övriga företag

                                 66,8  %

                                 52,0  %

                                 52,0  %

                     (282)

                     De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar således den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

                     (283)

                     För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

                     (284)

                     För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

                     (285)

                     Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen.

                     (286)

                     Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning kan bland annat omfatta behovet av att upphäva individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull.

               9.   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

                     (287)

                     I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen den 25 april 2022 berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes även tillgänglig för allmänheten på GD Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. Efter att synpunkter tagits emot korrigerade kommissionen beräkningarna i de fall där detta var nödvändigt.

               10.   SLUTBESTÄMMELSER

                     (288)

                     Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen inom en fastställd tidsfrist. De berörda parterna kan även begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

                     (289)

                     Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

               HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

            Artikel 1

               1.   Härmed införs en provisorisk antidumpningstull på valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, överdragna med kromoxider eller med krom och kromoxider, även betecknat som produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7210 50 00 och 7212 50 20, med ursprung i Kina och Brasilien.

               2.   Följande provisoriska antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

                           Land

                           Företag

                           Provisorisk antidumpningstull

                           Taric-tilläggsnummer

                           Kina

                           Baoshan Iron & Steel Co. Ltd

                           33,2  %

                           C039

                           Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

                           53,9  %

                           C862

                           Övriga samarbetsvilliga företag:
                           GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co.,Ltd
                           Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

                           36,7  %

                           C137

                           Alla övriga företag

                           77,9  %

                           C999

                           Brasilien

                           Companhia Siderúrgica Nacional

                           52,0  %

                           C212

                           Alla övriga företag

                           52,0  %

                           C999

               3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den [kvantitet] av [den berörda produkten] som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

               4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullsatsen.

               5.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

            Artikel 2

               1.   Berörda parter ska inkomma med skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

               2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

               3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden uppmanas att inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet får behandla en begäran som inges efter denna tidsfrist och får i förekommande fall besluta att godta en sådan begäran.

            Artikel 3
            Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
            Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

            Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
            Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2022.

                  På kommissionens vägnar

               Ursula VON DER LEYEN

                  Ordförande

            (1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien (EUT C 387, 24.9.2021, s. 2).

            (3)  Tillgängliga på https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2549.

            (4)  EUT C 86, 16.3.2020, s. 6.

            (5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191 av den 16 februari 2022 om införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239 av den 15 december 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa storskaliga vindkraftstorn av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635 av den 16 april 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Belarus, Folkrepubliken Kina och Ryssland efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 samt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508 av den 7 april 2020 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade plåtar och rullar av rostfritt stål, med ursprung i Indonesien, Folkrepubliken Kina och Taiwan.

            (6)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191, skälen 206–208, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skäl 135, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 149–150 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 158–159.

            (7)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 192, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 58–61, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 115–118 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 122–127.

            (8)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191, skälen 193–194, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 62–66, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 119–122 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 128–132. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen kan anses återspegla motsvarande äganderättigheter, men kommunistparticeller i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan viktig kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartiorganisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiet enligt partiets stadgar), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Kommunistpartiet har emellertid åtminstone från och med 2016 stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen. År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen och att pressen ökar på att kommunistpartiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag. Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och i alla sektorer, inbegripet för tillverkare av valstråd och leverantörer av insatsvaror till produktionen därav.

            (9)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191, skälen 195–201, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 123–129 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 133–138.

            (10)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 202, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skäl 75, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 130–133 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 139–142.

            (11)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 203, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skäl 76, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 143–144.

            (12)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 203, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skäl 76, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 136–145 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 145–154.

            (13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

            (14)  Baowu, ”Företagsprofil”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (senast hämtad den 6 maj 2021).

            (15)  Se 202041312652.pdf (sohu.com), , senast hämtad den 7 april 2022.

            (16)  Rapporten – kapitel 14, s. 358: 51 % privata företag och 49 % statsägda företag när det gäller tillverkning samt 44 % statsägda företag och 56 % privata företag räknat i kapacitet.

            (17)  Finns på
         www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (senast hämtad den 6 maj 2021),
         https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (senast hämtad den 6 maj 2021) och
         www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast hämtad den 6 maj 2021).

            (18)  Finns på http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast hämtad den 6 maj 2021) och http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (senast hämtad den 6 maj 2021).

            (19)  Exempelvis sammanslagningen 2009 mellan det privata företaget Rizhao och det statsägda företaget Shandong Iron and Steel. Se Beijing steel report, s. 58, och beträffande den av China Baowu Steel Group förvärvade majoritetsandelen i Magang Steel i juni 2019, se https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (senast hämtad den 6 maj 2021).

            (20)  Tisco, ”Företagsprofil”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (senast hämtad den 2 mars 2020).

            (21)  Se koncernens webbplats på http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (senast hämtad den 28 mars 2022).

            (22)  Se företagets webbplats på https://www.baosteel.com/about/manager (senast hämtad den 28 mars 2022).

            (23)  http://www.baowugroup.com/party_building/overview.

            (24)  Ibid.

            (25)  Se Baosteels bolagsordning, artikel 133.4:
         http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (senast hämtad den 6 maj 2021).

            (26)  Rapporten, del III, kapitel 14, s. 346 ff.

            (27)  Inledningen till planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin.

            (28)  Rapporten, kapitel 14, s. 347.

            (29)  Kinas 13:e femårsplan för ekonomisk och social utveckling (2016–2020), tillgänglig på
         https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (senast hämtad den 2 mars 2020).

            (30)  Rapporten – kapitel 14, s. 349.

            (31)  Rapporten – kapitel 14, s. 352.

            (32)  Den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2019 års version), godkänd genom dekret nr 29 av den 27 augusti 2019 från Kinas nationella utvecklings- och reformkommission, http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, senast hämtad den 11 april 2022.

            (33)  Rapporten – kapitel 14, s. 375–376.

            (34)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 143–144.

            (35)  Hela förteckningen finns tillgänglig på
         https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fkjt.hebei.gov.cn%2Fwww%2Fxwzx15%2Ftzgg35%2Fsttz15%2F227382%2F2020102009523655218.doc&wdOrigin=BROWSELINK.

            (36)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (37)  https://ilostat.ilo.org/.

            (38)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a).

            (39)  https://www.comgas.com.br/tarifas/historico-de-tarifas/.

            (40)  http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183.

            (41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33). I artikel 2.7 i grundförordningen anges att inhemska priser i dessa länder inte kan användas för att fastställa normalvärdet, och importuppgifterna var i vilket fall som helst försumbara.

            (42)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/58 av den 14 januari 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea till följd av en översyn vid giltighetens utgång (EUT L 10, 17.1.2022, s. 17).

            (43)  https://ilostat.ilo.org/

            (44)  Tillgänglig på webbadressen https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (senast hämtad den 8 april 2022).

            (45)  https://www.csn.com.br/wp-content/uploads/sites/452/2021/07/Relato-Integrado-2020-EN.pdf

            (46)  Kommissionens beslut i mål M.8713 – Tata steel/ThyssenKrupp/JV av den 11 juni 2019, skälen 384, 388 och 390.

            (47)  Parisavtalet är ett avtal inom Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar.

            (48)  Klagomål om antidumpning av den 12 augusti 2021, punkt 32.